# Euroopa Liidu C 72E/2014

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2014.072.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 72E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide11. märts 2014 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2014.072.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 72E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide11. märts 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2012–2013 ISTUNGJÄRK25.–26. oktoobri 2012 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 15 E, 18.1.2013.VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Neljapäev, 25. oktoober 2012 |
| 2014/C 072E/01 | Euroopa kodanike ja ettevõtete mured seoses ühisturu toimimisegaEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta resolutsioon Euroopa kodanike ja ettevõtete 20 peamise ühisturu toimimisega seotud mureküsimuse kohta (2012/2044(INI)) | 1 |
| 2014/C 072E/02 | ELi kaubandusläbirääkimised JaapanigaEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta resolutsioon Euroopa Liidu kaubandusläbirääkimiste kohta Jaapaniga (2012/2711(RSP)) | 16 |
| 2014/C 072E/03 | ELi aruanne poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (2011)Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2011. aasta aruande teemal poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (2012/2063(INI)) | 21 |
| | Reede, 26. oktoober 2012 |
| 2014/C 072E/04 | Inimõiguste olukord Araabia ÜhendemiraatidesEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Araabia Ühendemiraatides (2012/2842(RSP)) | 40 |
| 2014/C 072E/05 | Tüdrukute diskrimineerimine Pakistanis, eelkõige Malala Yousafzai juhtumEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon tüdrukute diskrimineerimise kohta Pakistanis ja eelkõige Malala Yousafzai juhtumi kohta (2012/2843(RSP)) | 43 |
| 2014/C 072E/06 | Olukord KambodžasEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon olukorra kohta Kambodžas (2012/2844(RSP)) | 48 |
| 2014/C 072E/07 | Uudsed rahastamisvahendid ja järgmine mitmeaastane finantsraamistikEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon uudsete rahastamisvahendite ja järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta (2012/2027(INI)) | 51 |
| 2014/C 072E/08 | Euroopa Ombudsmani 2011. aasta tegevuse aruanneEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2011. aasta tegevuse aruande kohta (2012/2049(INI)) | 59 |
| 2014/C 072E/09 | Majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2012. aasta prioriteetide rakendamineEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2012. aasta prioriteetide rakendamise kohta (2012/2150(INI)) | 64 |
| 2014/C 072E/10 | ELi ja Venemaa kaubandussuhted pärast Venemaa ühinemist WTOgaEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ELi ja Venemaa kaubandussuhete kohta pärast Venemaa ühinemist WTOga (2012/2695(RSP)) | 77 |
| 2014/C 072E/11 | Valimised ValgevenesEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon olukorra kohta Valgevenes pärast 23. septembri 2012. aasta parlamendivalimisi (2012/2815(RSP)) | 81 |
| 2014/C 072E/12 | Valimised GruusiasEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon Gruusias toimunud valimiste kohta (2012/2816(RSP)) | 87 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2012–2013 ISTUNGJÄRK25.–26. oktoobri 2012 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 15 E, 18.1.2013.VASTUVÕETUD TEKSTID

Neljapäev, 25. oktoober 2012

2014/C 072E/01

Euroopa kodanike ja ettevõtete mured seoses ühisturu toimimisegaEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta resolutsioon Euroopa kodanike ja ettevõtete 20 peamise ühisturu toimimisega seotud mureküsimuse kohta (2012/2044(INI))

1

2014/C 072E/02

ELi kaubandusläbirääkimised JaapanigaEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta resolutsioon Euroopa Liidu kaubandusläbirääkimiste kohta Jaapaniga (2012/2711(RSP))

16

2014/C 072E/03

ELi aruanne poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (2011)Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2011. aasta aruande teemal poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (2012/2063(INI))

21

Reede, 26. oktoober 2012

2014/C 072E/04

Inimõiguste olukord Araabia ÜhendemiraatidesEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Araabia Ühendemiraatides (2012/2842(RSP))

40

2014/C 072E/05

Tüdrukute diskrimineerimine Pakistanis, eelkõige Malala Yousafzai juhtumEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon tüdrukute diskrimineerimise kohta Pakistanis ja eelkõige Malala Yousafzai juhtumi kohta (2012/2843(RSP))

43

2014/C 072E/06

Olukord KambodžasEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon olukorra kohta Kambodžas (2012/2844(RSP))

48

2014/C 072E/07

Uudsed rahastamisvahendid ja järgmine mitmeaastane finantsraamistikEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon uudsete rahastamisvahendite ja järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta (2012/2027(INI))

51

2014/C 072E/08

Euroopa Ombudsmani 2011. aasta tegevuse aruanneEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2011. aasta tegevuse aruande kohta (2012/2049(INI))

59

2014/C 072E/09

Majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2012. aasta prioriteetide rakendamineEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2012. aasta prioriteetide rakendamise kohta (2012/2150(INI))

64

2014/C 072E/10

ELi ja Venemaa kaubandussuhted pärast Venemaa ühinemist WTOgaEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ELi ja Venemaa kaubandussuhete kohta pärast Venemaa ühinemist WTOga (2012/2695(RSP))

77

2014/C 072E/11

Valimised ValgevenesEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon olukorra kohta Valgevenes pärast 23. septembri 2012. aasta parlamendivalimisi (2012/2815(RSP))

81

2014/C 072E/12

Valimised GruusiasEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon Gruusias toimunud valimiste kohta (2012/2816(RSP))

87

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Neljapäev, 25. oktoober 2012 |
| 2014/C 072E/13 | EÜ ja Serbia vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning EÜ ja Serbia vahelise vahelepingu rakendamise kord ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta (COM(2011)0938 – C7-0010/2012 – 2011/0465(COD)) | 91 |
| P7_TC1-COD(2011)0465Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta | 92 |
| 2014/C 072E/14 | Nõukogu otsuse 2003/17/EÜ kohaldamisperioodi pikendamine ja tootmisele heakskiitu andvate ja tootmise kontrolli eest vastutavate ametiasutuste ja kolmandate riikide nimede loetelu ajakohastamine ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ, pikendades selle kohaldamisperioodi ja ajakohastades tootmisele heakskiitu andvate ja tootmise kontrolli eest vastutavate ametiasutuste ja kolmandate riikide nimede loetelu (COM(2012)0343 – C7-0161/2012 – 2012/0165(COD)) | 98 |
| P7_TC1-COD(2012)0165Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2012/EL, millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ, pikendades selle kohaldamisperioodi ja ajakohastades tootmisele heakskiitu andvate ja tootmise kontrolli eest vastutavate ametiasutuste ja kolmandate riikide nimede loetelu | 99 |
| 2014/C 072E/15 | Kalavarude kaitse ja säästev kasutamine ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (COM(2012)0277 – C7-0137/2012 – 2012/0143(COD)) | 99 |
| P7_TC1-COD(2012)0143Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta | 100 |
| 2014/C 072E/16 | Põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste kaitse ***Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta (08741/2012 – C7-0173/2012 – 2012/0069(NLE)) | 100 |
| 2014/C 072E/17 | ELi nimel toitlusabi konventsiooni sõlmimine ***Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu nimel toitlusabi konventsiooni sõlmimise kohta (12267/2012 – C7-0210/2012– 2012/0183(NLE)) | 101 |
| 2014/C 072E/18 | Euroopa Liidu kodanike konsulaarkaitse välismaal *Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv Euroopa Liidu kodanike konsulaarkaitse kohta välismaal (COM(2011)0881 – C7-0017/2012 – 2011/0432(CNS)) | 101 |
| 2014/C 072E/19 | Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamineEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta otsus nõukogu soovituse kohta nimetada ametisse Euroopa Keskpanga juhatuse liige (C7-0195/2012 – 2012/0806(NLE)) | 118 |
| 2014/C 072E/20 | Kaitse dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (COM(2012)0270 – C7-0146/2012 – 2012/0145(COD)) | 120 |
| P7_TC1-COD(2012)0145Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed | 120 |
| | Reede, 26. oktoober 2012 |
| 2014/C 072E/21 | Kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise leping USA ja ELi vahel ***Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta (09890/2012 – C7-0134/2012 – 2012/0048(NLE)) | 123 |
| 2014/C 072E/22 | Finantsinstrumentide turud ja direktiivi 2004/39/EÜ kehtetuks tunnistamine ***IEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ (uuesti sõnastatud) (COM(2011)0656 – C7-0382/2011 – 2011/0298(COD)) | 123 |
| EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVfinantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ (
  1
  ) | 124 |
| I LISA | 241 |
| II LISA | 244 |
| II A LISA | 246 |
| II B LISA | 247 |
| 2014/C 072E/23 | Finantsinstrumentide turud ning Euroopa turu infrastruktuuri määruse muutmine börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate osas ***IEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust [Euroopa turu infrastruktuuri määrus] börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (COM(2011)0652 – C7-0359/2011 – 2011/0296(COD)) | 254 |
| EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSfinantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (
  1
  ) | 255 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Neljapäev, 25. oktoober 2012

2014/C 072E/13

EÜ ja Serbia vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning EÜ ja Serbia vahelise vahelepingu rakendamise kord ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta (COM(2011)0938 – C7-0010/2012 – 2011/0465(COD))

91

P7_TC1-COD(2011)0465Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta

92

2014/C 072E/14

Nõukogu otsuse 2003/17/EÜ kohaldamisperioodi pikendamine ja tootmisele heakskiitu andvate ja tootmise kontrolli eest vastutavate ametiasutuste ja kolmandate riikide nimede loetelu ajakohastamine ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ, pikendades selle kohaldamisperioodi ja ajakohastades tootmisele heakskiitu andvate ja tootmise kontrolli eest vastutavate ametiasutuste ja kolmandate riikide nimede loetelu (COM(2012)0343 – C7-0161/2012 – 2012/0165(COD))

98

P7_TC1-COD(2012)0165Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2012/EL, millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ, pikendades selle kohaldamisperioodi ja ajakohastades tootmisele heakskiitu andvate ja tootmise kontrolli eest vastutavate ametiasutuste ja kolmandate riikide nimede loetelu

99

2014/C 072E/15

Kalavarude kaitse ja säästev kasutamine ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (COM(2012)0277 – C7-0137/2012 – 2012/0143(COD))

99

P7_TC1-COD(2012)0143Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta

100

2014/C 072E/16

Põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste kaitse ***Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta (08741/2012 – C7-0173/2012 – 2012/0069(NLE))

100

2014/C 072E/17

ELi nimel toitlusabi konventsiooni sõlmimine ***Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu nimel toitlusabi konventsiooni sõlmimise kohta (12267/2012 – C7-0210/2012– 2012/0183(NLE))

101

2014/C 072E/18

Euroopa Liidu kodanike konsulaarkaitse välismaal *Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv Euroopa Liidu kodanike konsulaarkaitse kohta välismaal (COM(2011)0881 – C7-0017/2012 – 2011/0432(CNS))

101

2014/C 072E/19

Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamineEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta otsus nõukogu soovituse kohta nimetada ametisse Euroopa Keskpanga juhatuse liige (C7-0195/2012 – 2012/0806(NLE))

118

2014/C 072E/20

Kaitse dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (COM(2012)0270 – C7-0146/2012 – 2012/0145(COD))

120

P7_TC1-COD(2012)0145Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed

120

Reede, 26. oktoober 2012

2014/C 072E/21

Kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise leping USA ja ELi vahel ***Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta (09890/2012 – C7-0134/2012 – 2012/0048(NLE))

123

2014/C 072E/22

Finantsinstrumentide turud ja direktiivi 2004/39/EÜ kehtetuks tunnistamine ***IEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ (uuesti sõnastatud) (COM(2011)0656 – C7-0382/2011 – 2011/0298(COD))

123

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVfinantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ (
  1
  )

1

124

I LISA

241

II LISA

244

II A LISA

246

II B LISA

247

2014/C 072E/23

Finantsinstrumentide turud ning Euroopa turu infrastruktuuri määruse muutmine börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate osas ***IEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust [Euroopa turu infrastruktuuri määrus] börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (COM(2011)0652 – C7-0359/2011 – 2011/0296(COD))

254

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSfinantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (
  1
  )

määrust (EL) nr 648/2012

1

255

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2012–2013 ISTUNGJÄRK 25.–26. oktoobri 2012 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 15 E, 18.1.2013. VASTUVÕETUD TEKSTID

Neljapäev, 25. oktoober 2012

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/1

---

Neljapäev, 25. oktoober 2012Euroopa kodanike ja ettevõtete mured seoses ühisturu toimimisega

P7_TA(2012)0395

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta resolutsioon Euroopa kodanike ja ettevõtete 20 peamise ühisturu toimimisega seotud mureküsimuse kohta (2012/2044(INI))

2014/C 72 E/01

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Ühtne turg läbi inimeste silmade: kodanike ja ettevõtjate 20 põhimuret” (SEC(2011)1003), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Ühtne turg läbi inimeste silmade: kodanike ja ettevõtjate 20 põhimuret” (SEC(2011)1003),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt – Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks – Üheskoos uue majanduskasvu eest” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt – Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks – Üheskoos uue majanduskasvu eest” (COM(2011)0206),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt. Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus: 50 ettepanekut ühise tööturu ja ettevõtlusmaastiku ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt. Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus: 50 ettepanekut ühise tööturu ja ettevõtlusmaastiku ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks” (COM(2010)0608),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „21. sajandi Euroopa ühtne turg” (COM(2007)0724) ja sellega kaasnevat komisjoni talituste töödokumenti „Ühtne turg: ülevaade saavutustest” (SEC(2007)1521), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „21. sajandi Euroopa ühtne turg” (COM(2007)0724) ja sellega kaasnevat komisjoni talituste töödokumenti „Ühtne turg: ülevaade saavutustest” (SEC(2007)1521),

| — | võttes arvesse oma 4. septembri 2007. aasta resolutsiooni ühtse turu läbivaatamise kohta (1) ja komisjoni talituste töödokumenti „Ühtse turu läbivaatamine: üks aasta hiljem” (SEC(2008)3064), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. septembri 2007. aasta resolutsiooni ühtse turu läbivaatamise kohta (1) ja komisjoni talituste töödokumenti „Ühtse turu läbivaatamine: üks aasta hiljem” (SEC(2008)3064),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Arukas reguleerimine Euroopa Liidus” (COM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Arukas reguleerimine Euroopa Liidus” (COM(2010)0543),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. aastaaruannet ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2009) (COM(2010)0538) ja sellega kaasnevat komisjoni talituste töödokumenti „Eri sektorite olukord” (SEC(2010)1143), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. aastaaruannet ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2009) (COM(2010)0538) ja sellega kaasnevat komisjoni talituste töödokumenti „Eri sektorite olukord” (SEC(2010)1143),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Tulemuslik Euroopa – ühenduse õiguse kohaldamine” (COM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Tulemuslik Euroopa – ühenduse õiguse kohaldamine” (COM(2007)0502),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2009. aasta soovitust ühtse turu toimimise tõhustamise meetmete kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2009. aasta soovitust ühtse turu toimimise tõhustamise meetmete kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2010. aasta järeldusi ühtse turu akti kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2010. aasta järeldusi ühtse turu akti kohta,

| — | võttes arvesse professor Mario Monti aruannet komisjonile ühtse turu taaselustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse professor Mario Monti aruannet komisjonile ühtse turu taaselustamise kohta,

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtse turu loomise kohta tarbijatele ja kodanikele (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtse turu loomise kohta tarbijatele ja kodanikele (3),

| — | võttes arvesse siseturu tulemustabelit nr 21 (2010) ning oma 9. märtsi 2010. aasta (4) ja 23. septembri 2008. aasta (5) resolutsiooni siseturu tulemustabeli kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu tulemustabelit nr 21 (2010) ning oma 9. märtsi 2010. aasta (4) ja 23. septembri 2008. aasta (5) resolutsiooni siseturu tulemustabeli kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 258–260, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 258–260,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 7, 10 ja 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 7, 10 ja 15,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, õiguskomisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A7-0310/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, õiguskomisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A7-0310/2012),

| A. | arvestades, et dokument „Ühtne turg läbi inimeste silmade: kodanike ja ettevõtjate 20 peamist mureküsimust” on tõestuseks, et ühtse turu tegelik seisukord ei vasta ikka veel ootustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et dokument „Ühtne turg läbi inimeste silmade: kodanike ja ettevõtjate 20 peamist mureküsimust” on tõestuseks, et ühtse turu tegelik seisukord ei vasta ikka veel ootustele;

| B. | arvestades, et ikka veel on liiga palju tõkkeid, mis takistavad eurooplasi ühtse turu olemasolu täiel määral kasutamast, mis omakorda raskendab kogukonnatunde tekkimist; arvestades, et need probleemid on vaja kiiresti lahendada, et võimaldada eurooplastel täielikult kasu saada oma vaba liikumise õigusest ja eelistest, mis tulenevad Euroopa Liitu kuulumisest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ikka veel on liiga palju tõkkeid, mis takistavad eurooplasi ühtse turu olemasolu täiel määral kasutamast, mis omakorda raskendab kogukonnatunde tekkimist; arvestades, et need probleemid on vaja kiiresti lahendada, et võimaldada eurooplastel täielikult kasu saada oma vaba liikumise õigusest ja eelistest, mis tulenevad Euroopa Liitu kuulumisest;

| C. | arvestades, et takistuste kõrvaldamine ja ühtse turu uuesti käivitamine on praegu Euroopas valitseva majandus-, finants- ja sotsiaalkriisi oludes väga oluline, sest see aitab edendada innovatsiooni, majanduskasvu ja konkurentsivõimet ja luua töökohti ning suurendab eurooplaste usaldust turu vastu; arvestades, et ühtse turu laiendamine on kasulik kõikidele Euroopa kodanikele, aidates niiviisi kaasa Euroopa Liidu territoriaalsele, majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et takistuste kõrvaldamine ja ühtse turu uuesti käivitamine on praegu Euroopas valitseva majandus-, finants- ja sotsiaalkriisi oludes väga oluline, sest see aitab edendada innovatsiooni, majanduskasvu ja konkurentsivõimet ja luua töökohti ning suurendab eurooplaste usaldust turu vastu; arvestades, et ühtse turu laiendamine on kasulik kõikidele Euroopa kodanikele, aidates niiviisi kaasa Euroopa Liidu territoriaalsele, majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele;

| D. | arvestades, et ühtne turg on väga oluline element strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks, samuti strateegias seatud jätkusuutliku, aruka ja kaasava majanduskasvu eesmärkide elluviimiseks; arvestades, et ühtse turu edasiarendamiseks tuleb uues poliitilises lähenemisviisis keskenduda kodanikele, tarbijatele ja ettevõtjatele, eriti VKEdele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühtne turg on väga oluline element strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks, samuti strateegias seatud jätkusuutliku, aruka ja kaasava majanduskasvu eesmärkide elluviimiseks; arvestades, et ühtse turu edasiarendamiseks tuleb uues poliitilises lähenemisviisis keskenduda kodanikele, tarbijatele ja ettevõtjatele, eriti VKEdele;

| E. | arvestades, et pangad tekitavad Euroopa kodanikele mitmesuguseid raskusi, seavad keerukaid ja diskrimineerivaid nõudmisi konto avamiseks, mille tõttu on 30 miljonit Euroopa kodanikku ilma pangakontota ning see takistab liikuvust; arvestades, et Eurobaromeetri andmetel koges 29 % küsitletud tarbijatest raskusi oma arvelduskonto kohta tehtud pakkumiste võrdlemisel ning nad ei suutnud seetõttu valida oma vajadustele kõige paremini vastavat kontot; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pangad tekitavad Euroopa kodanikele mitmesuguseid raskusi, seavad keerukaid ja diskrimineerivaid nõudmisi konto avamiseks, mille tõttu on 30 miljonit Euroopa kodanikku ilma pangakontota ning see takistab liikuvust; arvestades, et Eurobaromeetri andmetel koges 29 % küsitletud tarbijatest raskusi oma arvelduskonto kohta tehtud pakkumiste võrdlemisel ning nad ei suutnud seetõttu valida oma vajadustele kõige paremini vastavat kontot;

| F. | arvestades, et umbes 30 % Euroopa kodanikest ei tea, et neil on õigus piiriülesele ravile ja sellega seotud kulude hüvitamisele; arvestades, et üksnes iga kolmas Euroopa kodanik teab, et välismaale reisides tuleb Euroopa ravikindlustuskaarti kaasas kanda ja et see kaart on hädavajalik lühiajaliste viibimiste (nt puhkus, lähetused või õppekülastused) puhul väljaspool elukohariiki; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et umbes 30 % Euroopa kodanikest ei tea, et neil on õigus piiriülesele ravile ja sellega seotud kulude hüvitamisele; arvestades, et üksnes iga kolmas Euroopa kodanik teab, et välismaale reisides tuleb Euroopa ravikindlustuskaarti kaasas kanda ja et see kaart on hädavajalik lühiajaliste viibimiste (nt puhkus, lähetused või õppekülastused) puhul väljaspool elukohariiki;

| G. | arvestades, et kaupade vaba liikumine on ELi üks nurgakivi ning et EL on kehtestanud ühtse tüübikinnituse süsteemi ja ühtlustanud mootorsõidukite registreerimissertifikaadid; arvestades, et sõiduauto ostmine muust liikmesriigist või üleviimine sinna on seega muutunud palju lihtsamaks; arvestades, et Euroopa kodanikud, kes asuvad elama teise liikmesriiki ja kavatsevad oma auto kaasa võtta, peavad läbi tegema rasked ja keerukad menetlused, milles neilt nõutakse dokumente, mida nende liikmesriigis ei eksisteeri, samuti täiendavate maksude tasumist; tuletab meelde, et samasuguseid raskusi esineb Euroopa kodanikel, kes soovivad osta autot teises liikmesriigis; arvestades, et Euroopa Parlament saab arvukaid kaebusi kodanikelt, kes puutuvad kokku tülikate formaalsustega, mis on sageli seotud sõidukite uuesti registreerimisega teises liikmesriigis ja sellest tulenevate lisakuludega; arvestades, et samal ajal peavad liit ja liikmesriigid tagama, et ei hakkaks levima võltsitud registreerimistunnistusega varastatud sõidukite uuesti registreerimine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kaupade vaba liikumine on ELi üks nurgakivi ning et EL on kehtestanud ühtse tüübikinnituse süsteemi ja ühtlustanud mootorsõidukite registreerimissertifikaadid; arvestades, et sõiduauto ostmine muust liikmesriigist või üleviimine sinna on seega muutunud palju lihtsamaks; arvestades, et Euroopa kodanikud, kes asuvad elama teise liikmesriiki ja kavatsevad oma auto kaasa võtta, peavad läbi tegema rasked ja keerukad menetlused, milles neilt nõutakse dokumente, mida nende liikmesriigis ei eksisteeri, samuti täiendavate maksude tasumist; tuletab meelde, et samasuguseid raskusi esineb Euroopa kodanikel, kes soovivad osta autot teises liikmesriigis; arvestades, et Euroopa Parlament saab arvukaid kaebusi kodanikelt, kes puutuvad kokku tülikate formaalsustega, mis on sageli seotud sõidukite uuesti registreerimisega teises liikmesriigis ja sellest tulenevate lisakuludega; arvestades, et samal ajal peavad liit ja liikmesriigid tagama, et ei hakkaks levima võltsitud registreerimistunnistusega varastatud sõidukite uuesti registreerimine;

| H. | arvestades, et reisijate õigusi puudutavad ELi eeskirjad tagavad kodanikele minimaalse kaitse ning soodustavad seega liikuvust ja sotsiaalset integratsiooni; arvestades, et nad aitavad luua võrdsed võimalused veoettevõtjatele nii transpordiliikide raames kui ka nende vahel; arvestades, et reisijate õigusi kaitsev õigusraamistik peab tagama tarbijakaitse miinimumstandardi, mis suudab vastu pidada arenevatele äritavadele, näiteks lisamaksed, ning hõlmab lennuettevõtjate pankroti ja maksejõuetuse juhtumeid; arvestades, et liit peab võtma arvesse uusi multimodaalseid liikumisharjumusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et reisijate õigusi puudutavad ELi eeskirjad tagavad kodanikele minimaalse kaitse ning soodustavad seega liikuvust ja sotsiaalset integratsiooni; arvestades, et nad aitavad luua võrdsed võimalused veoettevõtjatele nii transpordiliikide raames kui ka nende vahel; arvestades, et reisijate õigusi kaitsev õigusraamistik peab tagama tarbijakaitse miinimumstandardi, mis suudab vastu pidada arenevatele äritavadele, näiteks lisamaksed, ning hõlmab lennuettevõtjate pankroti ja maksejõuetuse juhtumeid; arvestades, et liit peab võtma arvesse uusi multimodaalseid liikumisharjumusi;

| I. | arvestades, et regulatiivsete ja füüsiliste takistuste kaotamine Euroopa ühtse raudteepiirkonna loomiselt, eelkõige seoses kaubaveoga, suurendaks majanduskasvu ühtsel turul; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et regulatiivsete ja füüsiliste takistuste kaotamine Euroopa ühtse raudteepiirkonna loomiselt, eelkõige seoses kaubaveoga, suurendaks majanduskasvu ühtsel turul;

| J. | arvestades, et 62 % Euroopa tarbijatest sooviks oma energiatarnijat vahetada ja minna üle soodsamale tariifile, kuid tarbijate valikuvabadus on piiratud, kuna puudub selge ja võrreldav teave ning esineb takistusi kehtivate energiatarnelepingute lõpetamisel; arvestades, et sellise vahetusega kaasneks kokkuhoid suurusjärgus 100 eurot kliendi kohta või 13 miljardit eurot kogu Euroopas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 62 % Euroopa tarbijatest sooviks oma energiatarnijat vahetada ja minna üle soodsamale tariifile, kuid tarbijate valikuvabadus on piiratud, kuna puudub selge ja võrreldav teave ning esineb takistusi kehtivate energiatarnelepingute lõpetamisel; arvestades, et sellise vahetusega kaasneks kokkuhoid suurusjärgus 100 eurot kliendi kohta või 13 miljardit eurot kogu Euroopas;

| K. | arvestades, et ühtse turu laiendamine mobiilside valdkonnas, eelkõige seoses rändlusega, oleks Euroopa tarbijate arvates väga tervitatav nähtus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ühtse turu laiendamine mobiilside valdkonnas, eelkõige seoses rändlusega, oleks Euroopa tarbijate arvates väga tervitatav nähtus;

| L. | arvestades, et 26 % uuringus osalenud Euroopa tarbijatest oli probleeme neile osutatud internetiteenustega; arvestades, et ühe internetiteenuse pakkuja vahetamine teise vastu on keeruline ja kulukas tegevus ning et tarbijad kogevad sageli viletsat teenuste kvaliteeti ja siseriiklike eeskirjade ebaühtlast rakendamist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 26 % uuringus osalenud Euroopa tarbijatest oli probleeme neile osutatud internetiteenustega; arvestades, et ühe internetiteenuse pakkuja vahetamine teise vastu on keeruline ja kulukas tegevus ning et tarbijad kogevad sageli viletsat teenuste kvaliteeti ja siseriiklike eeskirjade ebaühtlast rakendamist;

| M. | arvestades, et tarbijate õiguste kohta teabe puudumine, õigusaktide ebaõige rakendamine ja raskused piiriüleste ostude puhul tekkivate vaidluste lahendamisel on tekitanud tarbijates umbusaldust internetikaubanduse suhtes, mille tõttu puudub ELis tõeline, kodanike ja ettevõtjate teenistuses olev digitaalturg; arvestades, et Euroopa tarbijakeskuste andmetel moodustavad tarbijate esitatud kaebustest enamuse (59 %) internetioste käsitlevad kaebused; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tarbijate õiguste kohta teabe puudumine, õigusaktide ebaõige rakendamine ja raskused piiriüleste ostude puhul tekkivate vaidluste lahendamisel on tekitanud tarbijates umbusaldust internetikaubanduse suhtes, mille tõttu puudub ELis tõeline, kodanike ja ettevõtjate teenistuses olev digitaalturg; arvestades, et Euroopa tarbijakeskuste andmetel moodustavad tarbijate esitatud kaebustest enamuse (59 %) internetioste käsitlevad kaebused;

| N. | arvestades, et ettevõtjatel esineb jätkuvalt – nii töövõtjana kui ka alltöövõtjana – raskusi juurdepääsul riigihanketurule teistes liikmesriikides, sest riigihanketavad on riigiti erinevad ja halduslikud nõuded on osa liikmesriikides keerukad, samuti on probleemiks keelebarjäärid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ettevõtjatel esineb jätkuvalt – nii töövõtjana kui ka alltöövõtjana – raskusi juurdepääsul riigihanketurule teistes liikmesriikides, sest riigihanketavad on riigiti erinevad ja halduslikud nõuded on osa liikmesriikides keerukad, samuti on probleemiks keelebarjäärid;

| O. | arvestades, et praeguses majanduskeskkonnas omab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks rahastamisele juurdepääsu parandamine suurt tähtsust nii nende ettevõtjate püsimajäämise ja arengu kui ka üldise ettevõtluse tugevdamise ning Euroopa arengu seisukohast; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et praeguses majanduskeskkonnas omab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks rahastamisele juurdepääsu parandamine suurt tähtsust nii nende ettevõtjate püsimajäämise ja arengu kui ka üldise ettevõtluse tugevdamise ning Euroopa arengu seisukohast;

| P. | arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata puuetega inimeste vajadustele, et nad saaksid ühtse turu võimalusi maksimaalselt ära kasutada, võttes meetmeid tagamaks, et uus elektrooniline sisu oleks täielikult kättesaadav ka puuetega inimestele vastavalt veebi juurdepääsetavust käsitlevatele rahvusvahelistele standarditele (6) ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile, kus on määratletud juurdepääsu tagamise kohustused (7). |
| --- | --- |

P.

arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata puuetega inimeste vajadustele, et nad saaksid ühtse turu võimalusi maksimaalselt ära kasutada, võttes meetmeid tagamaks, et uus elektrooniline sisu oleks täielikult kättesaadav ka puuetega inimestele vastavalt veebi juurdepääsetavust käsitlevatele rahvusvahelistele standarditele (6) ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile, kus on määratletud juurdepääsu tagamise kohustused (7).

I.
     
  Sissejuhatus

| 1. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon esitas, järgides Euroopa Parlamendi 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtse turu loomise kohta tarbijatele ja kodanikele, töödokumendi: „Ühtne turg läbi inimeste silmade: kodanike ja ettevõtjate 20 põhimuret”; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon esitas, järgides Euroopa Parlamendi 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtse turu loomise kohta tarbijatele ja kodanikele, töödokumendi: „Ühtne turg läbi inimeste silmade: kodanike ja ettevõtjate 20 põhimuret”;

| 2. | tervitab komisjoni olulist algatust, mis keskendub kodanike ja ettevõtjate probleemidele ja mureküsimustele seoses Euroopa Liidu poolt neile antud õiguste kasutamisega; on siiski arvamusel, et töödokument oleks võinud neid probleeme põhjalikumalt käsitleda; |
| --- | --- |

2.

tervitab komisjoni olulist algatust, mis keskendub kodanike ja ettevõtjate probleemidele ja mureküsimustele seoses Euroopa Liidu poolt neile antud õiguste kasutamisega; on siiski arvamusel, et töödokument oleks võinud neid probleeme põhjalikumalt käsitleda;

| 3. | on veendunud, et siseturu väljakujundamine on vajalik ELi kodanike majanduslikuks ja sotsiaalseks heaoluks; palub, et komisjon võtaks kodanike määratletud 20 mureküsimuse lahendamiseks konkreetsed meetmed ja esitaks teostatavad ettepanekud; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et siseturu väljakujundamine on vajalik ELi kodanike majanduslikuks ja sotsiaalseks heaoluks; palub, et komisjon võtaks kodanike määratletud 20 mureküsimuse lahendamiseks konkreetsed meetmed ja esitaks teostatavad ettepanekud;

| 4. | on veendunud, et praeguse raske finantskriisi ajal peab EL suurendama oma jõupingutusi, et kõrvaldada ühtse turu sujuva toimimise ees seisvad tõkked, eelkõige valdkondades, mis võivad hoogustada majanduskasvu, nt piiriülesed äri- ja ettevõtlusalased tegevused, teenuste osutamine, liikuvus, juurdepääs rahastamisele ja finantskirjaoskus; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et praeguse raske finantskriisi ajal peab EL suurendama oma jõupingutusi, et kõrvaldada ühtse turu sujuva toimimise ees seisvad tõkked, eelkõige valdkondades, mis võivad hoogustada majanduskasvu, nt piiriülesed äri- ja ettevõtlusalased tegevused, teenuste osutamine, liikuvus, juurdepääs rahastamisele ja finantskirjaoskus;

| 5. | tunnistab, et kvalifitseeritud tööjõu suurem liikuvus võib aidata suurendada Euroopa konkurentsivõimet, on arvamusel, et seetõttu on vaja vastu võtta kaasaegne raamistik kutsekvalifikatsioonide tunnustamiseks, kasutades selleks siseturu infosüsteemi hoiatusmehhanismi; |
| --- | --- |

5.

tunnistab, et kvalifitseeritud tööjõu suurem liikuvus võib aidata suurendada Euroopa konkurentsivõimet, on arvamusel, et seetõttu on vaja vastu võtta kaasaegne raamistik kutsekvalifikatsioonide tunnustamiseks, kasutades selleks siseturu infosüsteemi hoiatusmehhanismi;

| 6. | tunneb heameelt Euroopa kutsekaardi kasutuselevõtu üle, mida toetab siseturu infosüsteem (IMI), mille kohaselt hinnatakse kaardi kriteeriume, et lihtsustada haldusmenetlusi ja vabatahtlikku piiriülest liikumist ELis; leiab ka seda, et siseturu infosüsteemiga on võimalik saavutada kiirem koostöö koduliikmesriigi ja vastuvõtva riigi vahel, et lahendada ELi tööturul püsivaid vastuolusid; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt Euroopa kutsekaardi kasutuselevõtu üle, mida toetab siseturu infosüsteem (IMI), mille kohaselt hinnatakse kaardi kriteeriume, et lihtsustada haldusmenetlusi ja vabatahtlikku piiriülest liikumist ELis; leiab ka seda, et siseturu infosüsteemiga on võimalik saavutada kiirem koostöö koduliikmesriigi ja vastuvõtva riigi vahel, et lahendada ELi tööturul püsivaid vastuolusid;

| 7. | rõhutab, et töötajate liikuvus eri liikmesriikides peab olema vabatahtlik ja sellega peab alati kaasnema tööõiguste täielik austamine; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et töötajate liikuvus eri liikmesriikides peab olema vabatahtlik ja sellega peab alati kaasnema tööõiguste täielik austamine;

| 8. | väljendab muret kuritahtlike tööhõiveagentuuride tekke pärast, kes tegelevad tööjõu rakendamisega kogu ELis, õõnestades sellega töötajate vaba liikumise nõuetekohast toimimist, ning kutsub komisjoni ja nõukogu üles töötama välja tegevuskava selle probleemi käsitlemiseks, näiteks siseriiklike tööinspektsioonide tihedama koostöö kaudu; |
| --- | --- |

8.

väljendab muret kuritahtlike tööhõiveagentuuride tekke pärast, kes tegelevad tööjõu rakendamisega kogu ELis, õõnestades sellega töötajate vaba liikumise nõuetekohast toimimist, ning kutsub komisjoni ja nõukogu üles töötama välja tegevuskava selle probleemi käsitlemiseks, näiteks siseriiklike tööinspektsioonide tihedama koostöö kaudu;

| 9. | rõhutab tungivat vajadust suurendada kodanike teadlikkust maksustamisest ELis ja vähendada piiriüleste töötajate ja tööandjate ees seisvaid maksutõkkeid, et lihtsustada liikuvust ja edendada piiriülest ettevõtlust, võideldes samas maksudest kõrvalehoidmise ja maksupettuse võimaluste vastu; |
| --- | --- |

9.

rõhutab tungivat vajadust suurendada kodanike teadlikkust maksustamisest ELis ja vähendada piiriüleste töötajate ja tööandjate ees seisvaid maksutõkkeid, et lihtsustada liikuvust ja edendada piiriülest ettevõtlust, võideldes samas maksudest kõrvalehoidmise ja maksupettuse võimaluste vastu;

| 10. | rõhutab seetõttu vajadust sotsiaalselt õiglase maksupoliitika järele, millel oleks kasvule suunatud ja ümberjaotav roll ning mis oleks suuteline lahendama maksukonkurentsi, tõhusa kontrolli, offshore-ettevõtete maksustamise ning Euroopa Liidus praegu õilmitsevate maksuparadiiside kaotamisega seotud tõsiseid probleeme; |
| --- | --- |

10.

rõhutab seetõttu vajadust sotsiaalselt õiglase maksupoliitika järele, millel oleks kasvule suunatud ja ümberjaotav roll ning mis oleks suuteline lahendama maksukonkurentsi, tõhusa kontrolli, offshore-ettevõtete maksustamise ning Euroopa Liidus praegu õilmitsevate maksuparadiiside kaotamisega seotud tõsiseid probleeme;

| 11. | kutsub komisjoni üles tugevdama programme, et toetada ettevõtluse, rahvusvahelistumise ning Euroopa majanduse alustala moodustavate Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime tõstmist; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles tugevdama programme, et toetada ettevõtluse, rahvusvahelistumise ning Euroopa majanduse alustala moodustavate Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime tõstmist;

| 12. | kutsub komisjoni üles julgustama VKEsid võtma tööle noori ja tugevdama liikuvuse programme, mis ergutaksid noori parandama oma oskusi, mis suurendaks nende konkurentsivõimet ja suutlikkust siseneda tööturule; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles julgustama VKEsid võtma tööle noori ja tugevdama liikuvuse programme, mis ergutaksid noori parandama oma oskusi, mis suurendaks nende konkurentsivõimet ja suutlikkust siseneda tööturule;

| 13. | väljendab heameelt täiendavate seadusandlike algatuste üle, mille eesmärk on luua täielikult integreeritud ühtne turg, et suurendada konkurentsi ja tõhusust ning anda Euroopa tarbijatele rohkem valikuvõimalusi; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt täiendavate seadusandlike algatuste üle, mille eesmärk on luua täielikult integreeritud ühtne turg, et suurendada konkurentsi ja tõhusust ning anda Euroopa tarbijatele rohkem valikuvõimalusi;

| 14. | toob välja interneti osa ettevõtluse tõhustamisel ja rõhutab e-kaubanduse kiiresti kasvavat rolli uute turgude, majanduskasvu ja võimaluste loomisel ettevõtete jaoks; rõhutab vajadust tagada täielikult toimiva vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteemi ja vaidluste veebipõhise lahendamise süsteemi olemasolu, mis aitaks suurendada tarbijate ja ettevõtjate usaldust digitaalse turu suhtes; nõuab litsentsimissüsteemide lihtsustamist ja tõhusa autoriõiguseraamistiku loomist ning meetmete võtmist toodete võltsimise ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

14.

toob välja interneti osa ettevõtluse tõhustamisel ja rõhutab e-kaubanduse kiiresti kasvavat rolli uute turgude, majanduskasvu ja võimaluste loomisel ettevõtete jaoks; rõhutab vajadust tagada täielikult toimiva vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteemi ja vaidluste veebipõhise lahendamise süsteemi olemasolu, mis aitaks suurendada tarbijate ja ettevõtjate usaldust digitaalse turu suhtes; nõuab litsentsimissüsteemide lihtsustamist ja tõhusa autoriõiguseraamistiku loomist ning meetmete võtmist toodete võltsimise ärahoidmiseks;

| 15. | tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artiklis 194 sätestatakse, et liidu energiapoliitikat teostatakse liikmesriikidevahelise solidaarsuse vaimus; rõhutab, et energia siseturu lõpuleviimisel tuleb võtta arvesse Euroopa piirkondade struktuurilisi sotsiaalmajanduslikke erinevusi ning see ei tohiks liikmesriike koormata; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artiklis 194 sätestatakse, et liidu energiapoliitikat teostatakse liikmesriikidevahelise solidaarsuse vaimus; rõhutab, et energia siseturu lõpuleviimisel tuleb võtta arvesse Euroopa piirkondade struktuurilisi sotsiaalmajanduslikke erinevusi ning see ei tohiks liikmesriike koormata;

| 16. | võtab teadmiseks, et bussireisijate õigusi käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisega 2011. aastal on ELil nüüd põhjalikud ja terviklikud eeskirjad reisijate kõiki transpordiliike hõlmavate põhiõiguste reguleerimiseks; |
| --- | --- |

16.

võtab teadmiseks, et bussireisijate õigusi käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisega 2011. aastal on ELil nüüd põhjalikud ja terviklikud eeskirjad reisijate kõiki transpordiliike hõlmavate põhiõiguste reguleerimiseks;

| 17. | leiab, et ELi pangandussektori peamine eesmärk peaks olema reaalmajanduse kapitaliga varustamine, mis on üks teadmistel põhineva ühtse turu arendamise eeltingimus ja millega soodustatakse kasvu, konkurentsi ja tööhõivet; |
| --- | --- |

17.

leiab, et ELi pangandussektori peamine eesmärk peaks olema reaalmajanduse kapitaliga varustamine, mis on üks teadmistel põhineva ühtse turu arendamise eeltingimus ja millega soodustatakse kasvu, konkurentsi ja tööhõivet;

| 18. | tunneb heameelt riigihangete reformimise üle, mille kohta komisjon esitas ettepaneku, ning on seisukohal, et ühiste põhimõtete kehtestamine ELi tasandil ning paindlikud, selged ja lihtsad riigihanke-eeskirjad võimaldaksid ettevõtjatel, ennekõike VKEdel, kasutada paremini piiriüleste riigihangete pakutavaid võimalusi; rõhutab, et on oluline kehtestada kogu ELi hõlmav e-riigihangete süsteem, mis tagab suurema läbipaistvuse ja konkurentsivõime ning võimaldab riigieelarvelisi vahendeid tõhusamalt kasutada; |
| --- | --- |

18.

tunneb heameelt riigihangete reformimise üle, mille kohta komisjon esitas ettepaneku, ning on seisukohal, et ühiste põhimõtete kehtestamine ELi tasandil ning paindlikud, selged ja lihtsad riigihanke-eeskirjad võimaldaksid ettevõtjatel, ennekõike VKEdel, kasutada paremini piiriüleste riigihangete pakutavaid võimalusi; rõhutab, et on oluline kehtestada kogu ELi hõlmav e-riigihangete süsteem, mis tagab suurema läbipaistvuse ja konkurentsivõime ning võimaldab riigieelarvelisi vahendeid tõhusamalt kasutada;

| 19. | avaldab kahetsust asjaolu üle, et seadusandlik ettepanek, mille eesmärk on avaliku sektori veebilehtede täieliku kättesaadavuse saavutamine 2015. aastaks, on edasi lükatud; tunneb heameelt digitaalse kaasamise tegevuskava üle ning nõuab veebi juurdepääsetavuse algatuse (WAI) ja veebisisu juurdepääsusuuniste (WCAG) rakendamist e-valitsuse portaalide puhul; |
| --- | --- |

19.

avaldab kahetsust asjaolu üle, et seadusandlik ettepanek, mille eesmärk on avaliku sektori veebilehtede täieliku kättesaadavuse saavutamine 2015. aastaks, on edasi lükatud; tunneb heameelt digitaalse kaasamise tegevuskava üle ning nõuab veebi juurdepääsetavuse algatuse (WAI) ja veebisisu juurdepääsusuuniste (WCAG) rakendamist e-valitsuse portaalide puhul;

| 20. | juhib tähelepanu sellele, et on vaja töötada välja Euroopa standard, mis on tervikuna vajalik nii ühtse turu rakendamiseks kui ka ELi rahvusvahelise konkurentsivõime suurendamiseks; kutsub komisjoni üles tagama VKEde ja mikroettevõtjate lihtsamat juurdepääsu Euroopa standarditele; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu sellele, et on vaja töötada välja Euroopa standard, mis on tervikuna vajalik nii ühtse turu rakendamiseks kui ka ELi rahvusvahelise konkurentsivõime suurendamiseks; kutsub komisjoni üles tagama VKEde ja mikroettevõtjate lihtsamat juurdepääsu Euroopa standarditele;

| 21. | juhib tähelepanu, et erinevused liikmesriikide e-allkirjade eeskirjade vahel on suureks takistuseks ELi ühtse turu nõuetekohasel toimimisel, eriti teenuste osutamisel; on seisukohal, et on vaja kehtestada ühtne e-allkirjade tunnustamise süsteem kogu ELis; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu, et erinevused liikmesriikide e-allkirjade eeskirjade vahel on suureks takistuseks ELi ühtse turu nõuetekohasel toimimisel, eriti teenuste osutamisel; on seisukohal, et on vaja kehtestada ühtne e-allkirjade tunnustamise süsteem kogu ELis;

| 22. | rõhutab, et e-arvete koostamisel on tähtis õiguskindlus, läbipaistev tehniline keskkond ning avatud ja ühilduvad lahendused, mis põhinevad õigusnõuetel, kommertstegevusel ja ühistel tehnilistel standarditel, et lihtsustada selle tava laialdast kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et e-arvete koostamisel on tähtis õiguskindlus, läbipaistev tehniline keskkond ning avatud ja ühilduvad lahendused, mis põhinevad õigusnõuetel, kommertstegevusel ja ühistel tehnilistel standarditel, et lihtsustada selle tava laialdast kasutuselevõttu;

| 23. | rõhutab, et kõigil ELi kodanikel, kellel ei ole veel pangaarvet liikmesriigis, kus nad on esitanud selleks taotluse, peaks olema juurdepääs põhilistele pangateenustele; leiab sellega seoses, et põhilised pangateenused lihtsustavad madala sissetulekuga tarbijate juurdepääsu põhilistele maksevahenditele, et ühtsel turul raha hoiustada, üle kanda ja välja võtta, eelkõige seoses piiriülese töölkäimisega; palub seetõttu, et komisjon esitaks õigusakti ettepaneku, millega tagataks tarbijasõbralik pangakonto avamise kord kogu ELis; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et kõigil ELi kodanikel, kellel ei ole veel pangaarvet liikmesriigis, kus nad on esitanud selleks taotluse, peaks olema juurdepääs põhilistele pangateenustele; leiab sellega seoses, et põhilised pangateenused lihtsustavad madala sissetulekuga tarbijate juurdepääsu põhilistele maksevahenditele, et ühtsel turul raha hoiustada, üle kanda ja välja võtta, eelkõige seoses piiriülese töölkäimisega; palub seetõttu, et komisjon esitaks õigusakti ettepaneku, millega tagataks tarbijasõbralik pangakonto avamise kord kogu ELis;

| 24. | on mures, et ELi kodanikke, kes pärivad kapitali välismaal, lähevad välismaal pensionile või kannavad kapitali välismaale, ähvardab sageli topeltmaksustamine; nõuab suuremaid jõupingutusi nimetatud olukorra leevendamiseks; avaldab kahetsust selle üle, et komisjon on esitanud soovituse vaid pärandimaksude valdkonnas; |
| --- | --- |

24.

on mures, et ELi kodanikke, kes pärivad kapitali välismaal, lähevad välismaal pensionile või kannavad kapitali välismaale, ähvardab sageli topeltmaksustamine; nõuab suuremaid jõupingutusi nimetatud olukorra leevendamiseks; avaldab kahetsust selle üle, et komisjon on esitanud soovituse vaid pärandimaksude valdkonnas;

| 25. | kordab oma üleskutset komisjonile hinnata pensionifonde käsitlevaid erinevaid eeskirju ja vajadust parandada pensioniõiguste, eelkõige tööandjapensionide ülekantavust, kui töötajad liiguvad ühe tööandja juurest teise juurde ja ühest liikmesriigist teise; nõuab tungivalt pensionifondide direktiivi läbivaatamist; |
| --- | --- |

25.

kordab oma üleskutset komisjonile hinnata pensionifonde käsitlevaid erinevaid eeskirju ja vajadust parandada pensioniõiguste, eelkõige tööandjapensionide ülekantavust, kui töötajad liiguvad ühe tööandja juurest teise juurde ja ühest liikmesriigist teise; nõuab tungivalt pensionifondide direktiivi läbivaatamist;

| 26. | rõhutab vajadust, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid teeksid suuremaid jõupingutusi selleks, et tagada õiglasem, paremini toimiv, konkurentsivõimelisem ja tõhusam ühtne turg; |
| --- | --- |

26.

rõhutab vajadust, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid teeksid suuremaid jõupingutusi selleks, et tagada õiglasem, paremini toimiv, konkurentsivõimelisem ja tõhusam ühtne turg;

II.
     
  Haldamine

| 27. | rõhutab, et tuleb luua sügavam ühtse turu terviklik käsitlus, mille keskmes on praktilised ja kasulikud lahendused kodanike, tarbijate ja VKEde jaoks, et nad saaksid täit kasu ühtse turu eelistest, ning et samal ajal ei tooks see kaasa liigset reguleerimist; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et tuleb luua sügavam ühtse turu terviklik käsitlus, mille keskmes on praktilised ja kasulikud lahendused kodanike, tarbijate ja VKEde jaoks, et nad saaksid täit kasu ühtse turu eelistest, ning et samal ajal ei tooks see kaasa liigset reguleerimist;

| 28. | kinnitab taas vajadust tugevdada parlamendi, nõukogu, komisjoni ja liikmesriikide koostööd ja omavahelist suhtlust, nii et kodanikud tajuksid oma osalust peamistes projektides ja ELi igapäevaelus ning et ELi tegevus oleks vajaduse korral sihipärane ja kasutoov; rõhutab, et usalduse taastamisel ühtse turu suhtes on dialoog kodanikuühiskonnaga möödapääsmatu; |
| --- | --- |

28.

kinnitab taas vajadust tugevdada parlamendi, nõukogu, komisjoni ja liikmesriikide koostööd ja omavahelist suhtlust, nii et kodanikud tajuksid oma osalust peamistes projektides ja ELi igapäevaelus ning et ELi tegevus oleks vajaduse korral sihipärane ja kasutoov; rõhutab, et usalduse taastamisel ühtse turu suhtes on dialoog kodanikuühiskonnaga möödapääsmatu;

| 29. | tunnistab, et siseturu sujuvaks toimimiseks on oluline kaitsta ka sotsiaalseid õigusi, ning tuletab meelde professor Monti soovitust komisjonile esitatud aruandes, et siseturu sotsiaalsele mõõtmele tuleks pöörata suuremat tähelepanu, täites kohustuse esitada tegeliku sotsiaalse mõju hinnangud, mis tuginevad keerukamate metoodikate ja täiustatud statistilise teabe arendamisele; |
| --- | --- |

29.

tunnistab, et siseturu sujuvaks toimimiseks on oluline kaitsta ka sotsiaalseid õigusi, ning tuletab meelde professor Monti soovitust komisjonile esitatud aruandes, et siseturu sotsiaalsele mõõtmele tuleks pöörata suuremat tähelepanu, täites kohustuse esitada tegeliku sotsiaalse mõju hinnangud, mis tuginevad keerukamate metoodikate ja täiustatud statistilise teabe arendamisele;

| 30. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ajakohastaksid oma avalikku haldust, lihtsustades reguleerivat raamistikku, ja ergutaksid kasutama elektroonilisi rakendusi, nagu e-valitsemine; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ajakohastaksid oma avalikku haldust, lihtsustades reguleerivat raamistikku, ja ergutaksid kasutama elektroonilisi rakendusi, nagu e-valitsemine;

| 31. | ergutab liikmesriike jagama häid tavasid, et saavutada Euroopa õigusaktide ühtne rakendamine; |
| --- | --- |

31.

ergutab liikmesriike jagama häid tavasid, et saavutada Euroopa õigusaktide ühtne rakendamine;

| 32. | väljendab heameelt komisjoni otsuse üle täiustada oma andmebaase, mis sisaldavad andmeid juhtumite kohta seoses ELi õiguse rakendamisega (8); |
| --- | --- |

32.

väljendab heameelt komisjoni otsuse üle täiustada oma andmebaase, mis sisaldavad andmeid juhtumite kohta seoses ELi õiguse rakendamisega (8);

| 33. | nõuab tungivalt, et komisjon arendaks välja portaali „Teie Euroopa”, muutes selle tõeliseks ühtseks digitaalseks kontaktpunktiks, kust kodanikud ja ettevõtjad saavad teavet ühtse turu kohta; kutsub liikmesriike üles esimesel võimalusel täiendama puuduvat riiklikku teavet portaalis „Teie Euroopa”, et võimaldada rohkem linke veebilehe erinevate rubriikidega seotud riikide valitsuste portaalidele, ning arendama suunamist asjaomaste siseriiklike ja kohalike asutuste portaalidest portaali „Teie Euroopa”, et lihtsustada kodanike juurdepääsu; |
| --- | --- |

33.

nõuab tungivalt, et komisjon arendaks välja portaali „Teie Euroopa”, muutes selle tõeliseks ühtseks digitaalseks kontaktpunktiks, kust kodanikud ja ettevõtjad saavad teavet ühtse turu kohta; kutsub liikmesriike üles esimesel võimalusel täiendama puuduvat riiklikku teavet portaalis „Teie Euroopa”, et võimaldada rohkem linke veebilehe erinevate rubriikidega seotud riikide valitsuste portaalidele, ning arendama suunamist asjaomaste siseriiklike ja kohalike asutuste portaalidest portaali „Teie Euroopa”, et lihtsustada kodanike juurdepääsu;

| 34. | rõhutab veebilehe „Teie Euroopa Nõuanne” kasulikkust, mis võimaldab kodanikele tasuta juurdepääsu personaliseeritud teabele; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid, et oluliselt suurendada kodanike teadlikkust telefonikeskuse Europe Direct kohta; |
| --- | --- |

34.

rõhutab veebilehe „Teie Euroopa Nõuanne” kasulikkust, mis võimaldab kodanikele tasuta juurdepääsu personaliseeritud teabele; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid, et oluliselt suurendada kodanike teadlikkust telefonikeskuse Europe Direct kohta;

| 35. | tervitab positiivset rolli, mida SOLVIT, Teie Euroopa Nõuanne, Euroopa ettevõtlusvõrgustik, Euroopa tarbijakeskused, kontaktikeskus Europe Direct ja Euroopa tööturuasutuste võrgustik mängivad kodanikele, tarbijatele ja ettevõtjatele teabe ja abi pakkumisel siseturul; palub komisjonil leida viise, kuidas parandada kooskõlastamist nende teenistuste vahel ja vältida jõupingutuste ja vahendite dubleerimist; |
| --- | --- |

35.

tervitab positiivset rolli, mida SOLVIT, Teie Euroopa Nõuanne, Euroopa ettevõtlusvõrgustik, Euroopa tarbijakeskused, kontaktikeskus Europe Direct ja Euroopa tööturuasutuste võrgustik mängivad kodanikele, tarbijatele ja ettevõtjatele teabe ja abi pakkumisel siseturul; palub komisjonil leida viise, kuidas parandada kooskõlastamist nende teenistuste vahel ja vältida jõupingutuste ja vahendite dubleerimist;

| 36. | palub komisjonil teha kõik selleks, et luua oma esinduste kaudu liikmesriikides ühtsed online ja reaalajas toimivad kontaktpunktid kodanikele ja tarbijatele; on arvamusel, et need kontaktpunktid peaksid tegema tihedat koostööd Euroopa Parlamendi infobüroodega et tagada igale kodanikule terviklik ühest kohast saadav teenus; on arvamusel, et sellise kontaktpunkti loomine igas liikmesriigis aitaks tegelikult muuta siseturu ligipääsetavamaks ja pakkuda kasutajasõbralikku tõhusamat teenust, mis ei piirduks üksnes teavitamisega, vaid edastaks kodanikele kergestimõistetaval moel siseturu pakutavate konkreetsete võimaluste sisu; on arvamusel, et see aitaks vältida segadust keskmiste kodanike, tarbijate ja ettevõtjate seas; |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil teha kõik selleks, et luua oma esinduste kaudu liikmesriikides ühtsed online ja reaalajas toimivad kontaktpunktid kodanikele ja tarbijatele; on arvamusel, et need kontaktpunktid peaksid tegema tihedat koostööd Euroopa Parlamendi infobüroodega et tagada igale kodanikule terviklik ühest kohast saadav teenus; on arvamusel, et sellise kontaktpunkti loomine igas liikmesriigis aitaks tegelikult muuta siseturu ligipääsetavamaks ja pakkuda kasutajasõbralikku tõhusamat teenust, mis ei piirduks üksnes teavitamisega, vaid edastaks kodanikele kergestimõistetaval moel siseturu pakutavate konkreetsete võimaluste sisu; on arvamusel, et see aitaks vältida segadust keskmiste kodanike, tarbijate ja ettevõtjate seas;

| 37. | palub komisjonil analüüsida ühtse turu infosüsteemi laiendamise strateegias kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise küsimust; kutsub liikmesriike üles parandama erinevate ametiasutuste teadmisi nende kohustustest seoses ühtse turu infosüsteemi kasutamisega ning tagama, et nende töötajad saaksid asjakohase väljaõppe; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil analüüsida ühtse turu infosüsteemi laiendamise strateegias kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise küsimust; kutsub liikmesriike üles parandama erinevate ametiasutuste teadmisi nende kohustustest seoses ühtse turu infosüsteemi kasutamisega ning tagama, et nende töötajad saaksid asjakohase väljaõppe;

| 38. | rõhutab, et ühtse turu toimimisega seotud kodanike mure taga peituvad kolm peamist puudust: teabe puudumine, lüngad rakendamises ja õiguslik tühimik; on arvamusel, nende kolme puuduse kõrvaldamiseks tuleb võtta üheaegseid meetmeid, kui tahetakse ühtse turu toimimist optimeerida; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et ühtse turu toimimisega seotud kodanike mure taga peituvad kolm peamist puudust: teabe puudumine, lüngad rakendamises ja õiguslik tühimik; on arvamusel, nende kolme puuduse kõrvaldamiseks tuleb võtta üheaegseid meetmeid, kui tahetakse ühtse turu toimimist optimeerida;

| 39. | rõhutab VKEde tähtsust Euroopa majanduse jaoks ja kutsub komisjoni üles täiustama koos liikmesriikidega VKE-testi tagamaks, et seda rakendatakse järjekindlalt ja sidusalt kõikides asjakohastes poliitikavaldkondades ning kaasatakse ettepaneku üldisesse hindamisse, et kõrvaldada olulisemad tõkked ning vähendada bürokraatiat ja halduskoormust, mis takistavad VKEde arengut seoses soodsama ettevõtluskeskkonna loomisega, mis toetaks ettevõtlust, innovatsiooni, investeerimistegevust, majanduskasvu ja uute töökohtade loomist; kutsub komisjoni üles vaatama läbi kõik direktiivid ja määrused, mis avaldavad VKEdele negatiivset mõju, ja esitama sellekohase aruande koos soovitustega 2013. aasta juuniks; |
| --- | --- |

39.

rõhutab VKEde tähtsust Euroopa majanduse jaoks ja kutsub komisjoni üles täiustama koos liikmesriikidega VKE-testi tagamaks, et seda rakendatakse järjekindlalt ja sidusalt kõikides asjakohastes poliitikavaldkondades ning kaasatakse ettepaneku üldisesse hindamisse, et kõrvaldada olulisemad tõkked ning vähendada bürokraatiat ja halduskoormust, mis takistavad VKEde arengut seoses soodsama ettevõtluskeskkonna loomisega, mis toetaks ettevõtlust, innovatsiooni, investeerimistegevust, majanduskasvu ja uute töökohtade loomist; kutsub komisjoni üles vaatama läbi kõik direktiivid ja määrused, mis avaldavad VKEdele negatiivset mõju, ja esitama sellekohase aruande koos soovitustega 2013. aasta juuniks;

| 40. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi otsust, millega kutsutakse kõiki parlamendikomisjone üles kohaldama VKE-testi põhimõtteid seadusandlike raportite suhtes, kui raporti koostanud asjaomane komisjon on selle osas hääletanud ja kui see on esitatud täiskogule heakskiitmiseks, ning rõhutab vajadust selle otsuse kiire rakendamise järele; |
| --- | --- |

40.

tuletab meelde Euroopa Parlamendi otsust, millega kutsutakse kõiki parlamendikomisjone üles kohaldama VKE-testi põhimõtteid seadusandlike raportite suhtes, kui raporti koostanud asjaomane komisjon on selle osas hääletanud ja kui see on esitatud täiskogule heakskiitmiseks, ning rõhutab vajadust selle otsuse kiire rakendamise järele;

| 41. | on seisukohal, et põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” kindel järgimine aitaks tagada, et tulevased seadusandlikud aktid ei tekita edaspidi raskusi ega pettumust ühtsel turul tegutsevate kodanike ja ettevõtjate jaoks; |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” kindel järgimine aitaks tagada, et tulevased seadusandlikud aktid ei tekita edaspidi raskusi ega pettumust ühtsel turul tegutsevate kodanike ja ettevõtjate jaoks;

| 42. | rõhutab, et komisjon peaks suurendama oma jõupingutusi, et keskenduda parema õigusliku reguleerimise eesmärkidega seoses tööstust, VKEsid ja mikroettevõtteid käsitlevate määruste ja direktiivide mõjule; rõhutab eelkõige vajadust jätkata koormuse vähendamise programmi pärast 2012. aastat ambitsioonikama ja laienenud reguleerimisalaga ning vajadust regulatiivse koormuse tasakaalustamise järele; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et komisjon peaks suurendama oma jõupingutusi, et keskenduda parema õigusliku reguleerimise eesmärkidega seoses tööstust, VKEsid ja mikroettevõtteid käsitlevate määruste ja direktiivide mõjule; rõhutab eelkõige vajadust jätkata koormuse vähendamise programmi pärast 2012. aastat ambitsioonikama ja laienenud reguleerimisalaga ning vajadust regulatiivse koormuse tasakaalustamise järele;

| 43. | nõuab, et komisjon täidaks enne ettepanekute eelnõude väljatöötamist oma kohustust hinnata, kas ELi tasandi tegevusel on tegelik lisandväärtus; |
| --- | --- |

43.

nõuab, et komisjon täidaks enne ettepanekute eelnõude väljatöötamist oma kohustust hinnata, kas ELi tasandi tegevusel on tegelik lisandväärtus;

| 44. | tervitab komisjoni teadaannet programmi kohta, millega kaotatakse VKEde kulud eeldusel, et mikroettevõtjad vabastatakse koormavatest eeskirjadest, v.a juhul, kui otsustatakse nad erandkorras kaasata; |
| --- | --- |

44.

tervitab komisjoni teadaannet programmi kohta, millega kaotatakse VKEde kulud eeldusel, et mikroettevõtjad vabastatakse koormavatest eeskirjadest, v.a juhul, kui otsustatakse nad erandkorras kaasata;

III.
     
  Teave ja kommunikatsioon

| 45. | kordab, et ühtse turu alases teabes on lünk, mille tõttu ei tea või ei mõista kodanikud ja ettevõtjad sageli oma õigusi ja kohustusi ega tea, kuidas vajalikke vastuseid või abi saada; rõhutab vajadust pakkuda teavet, milles võetakse arvesse haavatavate tarbijarühmade eripära; |
| --- | --- |

45.

kordab, et ühtse turu alases teabes on lünk, mille tõttu ei tea või ei mõista kodanikud ja ettevõtjad sageli oma õigusi ja kohustusi ega tea, kuidas vajalikke vastuseid või abi saada; rõhutab vajadust pakkuda teavet, milles võetakse arvesse haavatavate tarbijarühmade eripära;

| 46. | rõhutab, et samavõrd oluline on, et kodanikud saavad teatavaks teha oma siseturuga seotud mured ning saavad edastada soovitusi sellisel viisil, et neid võetakse nii Euroopa Komisjonis kui ka Euroopa Parlamendis rohkem kuulda; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et samavõrd oluline on, et kodanikud saavad teatavaks teha oma siseturuga seotud mured ning saavad edastada soovitusi sellisel viisil, et neid võetakse nii Euroopa Komisjonis kui ka Euroopa Parlamendis rohkem kuulda;

| 47. | nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks kõiki kättesaadavaid tehnoloogilisi vahendeid, et astuda ühtse turu teemat käsitlevasse dialoogi kodanikega, viies selleks läbi teabekampaaniaid, mis on peamiselt suunatud 20 peamisele mureküsimuse lahendamisele ning mille käigus tutvustatakse kodanikele ühtsest turust saadavat kasu, praktilisi ja konkreetseid lahendusi nende igapäevastele probleemidele ja nende õigusi, innustades neid osalema konkurentsivõimelise, õiglase ja tasakaalustatud turu rajamisel, pöörates samuti erilist tähelepanu ühtsete kontaktpunktide tegevuse tõhustamisele; |
| --- | --- |

47.

nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks kõiki kättesaadavaid tehnoloogilisi vahendeid, et astuda ühtse turu teemat käsitlevasse dialoogi kodanikega, viies selleks läbi teabekampaaniaid, mis on peamiselt suunatud 20 peamisele mureküsimuse lahendamisele ning mille käigus tutvustatakse kodanikele ühtsest turust saadavat kasu, praktilisi ja konkreetseid lahendusi nende igapäevastele probleemidele ja nende õigusi, innustades neid osalema konkurentsivõimelise, õiglase ja tasakaalustatud turu rajamisel, pöörates samuti erilist tähelepanu ühtsete kontaktpunktide tegevuse tõhustamisele;

| 48. | kiidab heaks ühtsete kontaktpunktide tegevuse, mis lihtsustab liikmesriikides äritegevust puudutava teabe kättesaadavust, koondades ühte riiklikku kontaktpunkti kõik ettevõtte asutamiseks ja piiriüleseks laiendamiseks vajalikud formaalsused ja haldusnõuded; |
| --- | --- |

48.

kiidab heaks ühtsete kontaktpunktide tegevuse, mis lihtsustab liikmesriikides äritegevust puudutava teabe kättesaadavust, koondades ühte riiklikku kontaktpunkti kõik ettevõtte asutamiseks ja piiriüleseks laiendamiseks vajalikud formaalsused ja haldusnõuded;

| 49. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kõik endast oleneva selleks, et töötada seoses kodanike sotsiaalõiguste ja -hüvede kasutamisega kõikjal ELis välja väärtuslikud kommunikatsioonistrateegiad ja teavitusmehhanismid; |
| --- | --- |

49.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kõik endast oleneva selleks, et töötada seoses kodanike sotsiaalõiguste ja -hüvede kasutamisega kõikjal ELis välja väärtuslikud kommunikatsioonistrateegiad ja teavitusmehhanismid;

| 50. | rõhutab, kui oluline on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja organisatsioonide, nagu ka kodanikuühiskonna kaasamine teabekampaaniatesse, toonitades eelkõige teabekampaaniate vajalikkust koolides ja ülikoolides, et kaasata uus põlvkond ja valmistada selle liikmeid ette olema aktiivsemad Euroopa kodanikud; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, kui oluline on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja organisatsioonide, nagu ka kodanikuühiskonna kaasamine teabekampaaniatesse, toonitades eelkõige teabekampaaniate vajalikkust koolides ja ülikoolides, et kaasata uus põlvkond ja valmistada selle liikmeid ette olema aktiivsemad Euroopa kodanikud;

| 51. | on veendunud, et tarbijate usaldus hästitoimiva finantsteenuste turu vastu edendab pikas plaanis finantsstabiilsust, majanduskasvu, tõhusust ja innovatsiooni; rõhutab seetõttu vajadust anda tarbijatele selles sektoris parem juurdepääs teabele ja sõltumatule nõustamisele ning vältida huvide konflikte; |
| --- | --- |

51.

on veendunud, et tarbijate usaldus hästitoimiva finantsteenuste turu vastu edendab pikas plaanis finantsstabiilsust, majanduskasvu, tõhusust ja innovatsiooni; rõhutab seetõttu vajadust anda tarbijatele selles sektoris parem juurdepääs teabele ja sõltumatule nõustamisele ning vältida huvide konflikte;

| 52. | rõhutab asjaolu, et olenevalt tarnijast on Euroopa energiatarbijatele pakutava teabe hulga ja kvaliteedi osas energiaarvete vahel suured erinevused; rõhutab, et tarbijatele tuleb anda õigeaegset ja piisavat teavet tarbimise ja hindade kohta, et nad saaksid valida meelepärase energiatarnija; |
| --- | --- |

52.

rõhutab asjaolu, et olenevalt tarnijast on Euroopa energiatarbijatele pakutava teabe hulga ja kvaliteedi osas energiaarvete vahel suured erinevused; rõhutab, et tarbijatele tuleb anda õigeaegset ja piisavat teavet tarbimise ja hindade kohta, et nad saaksid valida meelepärase energiatarnija;

| 53. | soovitab kehtestada ühise metoodika ning ühise, laiahaardelise ja mugava energiaarvete vormi, sealhulgas minimaalse teabe, mille tarnijad peavad arvele lisama, et tarbijad saaksid aru energiaarvete sisust kõikjal ELis ning seeläbi kasutaksid energiat säästlikumalt ja tõhusamalt; |
| --- | --- |

53.

soovitab kehtestada ühise metoodika ning ühise, laiahaardelise ja mugava energiaarvete vormi, sealhulgas minimaalse teabe, mille tarnijad peavad arvele lisama, et tarbijad saaksid aru energiaarvete sisust kõikjal ELis ning seeläbi kasutaksid energiat säästlikumalt ja tõhusamalt;

| 54. | soovitab tungivalt liikmesriikidel tagada riikide reguleerivatele asutustele volitused ja vahendid, mida on vaja nende kohustuste täitmiseks, näiteks kontrollimine ja kliendikaebuste nõuetekohane käsitlemine; palub komisjonil ja Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametil (ACER) esitada soovitused selle kohta, kuidas riikide reguleerivate asutuste volitusi järelevalve teostamiseks suurendada; palub komisjonil edendada paremat kooskõlastamist, parimate tavade vahetamist ja teabe jagamist liikmesriikide reguleerivate asutuste, riiklike ja Euroopa pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

54.

soovitab tungivalt liikmesriikidel tagada riikide reguleerivatele asutustele volitused ja vahendid, mida on vaja nende kohustuste täitmiseks, näiteks kontrollimine ja kliendikaebuste nõuetekohane käsitlemine; palub komisjonil ja Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametil (ACER) esitada soovitused selle kohta, kuidas riikide reguleerivate asutuste volitusi järelevalve teostamiseks suurendada; palub komisjonil edendada paremat kooskõlastamist, parimate tavade vahetamist ja teabe jagamist liikmesriikide reguleerivate asutuste, riiklike ja Euroopa pädevate asutuste vahel;

| 55. | kutsub komisjoni üles arendama koos liikmesriikidega tõelist ühtset digitaalturgu, mis on oma nime vääriline ja teenib Euroopa tarbijate ja ettevõtjate, eelkõige VKEde huve; tuletab meelde, et tõelise Euroopa ühtse digitaalturu olemasolu toob sotsiaal-majanduslikku kasu Euroopa tarbijatele üldiselt ja eriti raskemini ligipääsetavate eraldatud piirkondade elanikele ning puuetega inimestele, samuti ELi ettevõtjatele, eriti VKEdele, kes saavad juurdepääsu uutele turgudele; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni üles arendama koos liikmesriikidega tõelist ühtset digitaalturgu, mis on oma nime vääriline ja teenib Euroopa tarbijate ja ettevõtjate, eelkõige VKEde huve; tuletab meelde, et tõelise Euroopa ühtse digitaalturu olemasolu toob sotsiaal-majanduslikku kasu Euroopa tarbijatele üldiselt ja eriti raskemini ligipääsetavate eraldatud piirkondade elanikele ning puuetega inimestele, samuti ELi ettevõtjatele, eriti VKEdele, kes saavad juurdepääsu uutele turgudele;

| 56. | rõhutab, et tõelise Euroopa ühtse digitaalturu loomiseks tuleb suurendada tarbijate usaldust ja turvalisust, tagades tarbijate isikuandmete kaitse ja digiallkirja turvalisuse, tugevdades vaidluste lahendamise mehhanisme ning kasutatavate maksevahendite usaldusväärsust ja turvalisust; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et tõelise Euroopa ühtse digitaalturu loomiseks tuleb suurendada tarbijate usaldust ja turvalisust, tagades tarbijate isikuandmete kaitse ja digiallkirja turvalisuse, tugevdades vaidluste lahendamise mehhanisme ning kasutatavate maksevahendite usaldusväärsust ja turvalisust;

| 57. | tuletab taas meelde vajadust kaotada lüngad lepinguõiguses, samuti võtta vastu tõhusad õigusaktid selleks, et kõrvaldada lepingute suhtes kohaldatavate õigusnormide erinevusest tulenevad takistused, mis takistavad kaubandust, suurendavad tehingukulusid ja tekitavad õiguskindlusetust ettevõtjatele, mis põhjustab ka tarbijate usaldamatust ühtse turu vastu; |
| --- | --- |

57.

tuletab taas meelde vajadust kaotada lüngad lepinguõiguses, samuti võtta vastu tõhusad õigusaktid selleks, et kõrvaldada lepingute suhtes kohaldatavate õigusnormide erinevusest tulenevad takistused, mis takistavad kaubandust, suurendavad tehingukulusid ja tekitavad õiguskindlusetust ettevõtjatele, mis põhjustab ka tarbijate usaldamatust ühtse turu vastu;

| 58. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid tagamaks, et kõiki kodanikke teavitataks igakülgselt Euroopa ravikindlustuskaardist tulenevatest õigustest ja nende rahalistest kohustustest tervishoiu- ja hooldusteenuste kasutamise korral eri liikmesriikides; rõhutab, et see teave peab olema kergesti kättesaadav, sh elektrooniliselt, ning arusaadav ja kättesaadav ka puuetega inimestele; |
| --- | --- |

58.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid tagamaks, et kõiki kodanikke teavitataks igakülgselt Euroopa ravikindlustuskaardist tulenevatest õigustest ja nende rahalistest kohustustest tervishoiu- ja hooldusteenuste kasutamise korral eri liikmesriikides; rõhutab, et see teave peab olema kergesti kättesaadav, sh elektrooniliselt, ning arusaadav ja kättesaadav ka puuetega inimestele;

| 59. | kutsub komisjoni üles tagama, et Euroopa ravikindlustuskaart väljastataks nõudmisel kõikidele kodanikele, kellel on sellele õigus, ning et eeskirjade mis tahes väärkohaldamine lõpetataks viivitamata; kutsub liikmesriike üles esitama teavet lisakindlustuse või muude toimingute kohta, mis võivad olla kodanikele vajalikud, et saada välisriikides samasuguseid tervishoiuteenuseid nagu kodumaal; |
| --- | --- |

59.

kutsub komisjoni üles tagama, et Euroopa ravikindlustuskaart väljastataks nõudmisel kõikidele kodanikele, kellel on sellele õigus, ning et eeskirjade mis tahes väärkohaldamine lõpetataks viivitamata; kutsub liikmesriike üles esitama teavet lisakindlustuse või muude toimingute kohta, mis võivad olla kodanikele vajalikud, et saada välisriikides samasuguseid tervishoiuteenuseid nagu kodumaal;

| 60. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid lihtsustaksid ja kiirendaksid haldusmenetlusi välismaal osutatud ravi kulude hüvitamiseks ja tagaksid, et nende sotsiaalkindlustus- ja ravikindlustusasutused pakuksid liikuvatele kodanikele piisavat kaitset; |
| --- | --- |

60.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid lihtsustaksid ja kiirendaksid haldusmenetlusi välismaal osutatud ravi kulude hüvitamiseks ja tagaksid, et nende sotsiaalkindlustus- ja ravikindlustusasutused pakuksid liikuvatele kodanikele piisavat kaitset;

| 61. | rõhutab, et ametnikel ja teistel piirkondlike ja kohalike haldusasutuste töötajatel puudub teave Euroopas ja rahvusvaheliselt liikumise võimaluste kohta, ning rõhutab, et nende ametnike ja töötajate Euroopas ja rahvusvahelisel tasandil liikumine aitab luua liikmesriikides ajakohasemad ja tõhusamad haldusasutused, mis on olulised ELi õigustiku rakendamisel, võimaldades ka jagada häid tavasid; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et ametnikel ja teistel piirkondlike ja kohalike haldusasutuste töötajatel puudub teave Euroopas ja rahvusvaheliselt liikumise võimaluste kohta, ning rõhutab, et nende ametnike ja töötajate Euroopas ja rahvusvahelisel tasandil liikumine aitab luua liikmesriikides ajakohasemad ja tõhusamad haldusasutused, mis on olulised ELi õigustiku rakendamisel, võimaldades ka jagada häid tavasid;

IV.
     
  Õigusaktid/Ülevõtmine

| 62. | rõhutab, et ELi seadusandlike aktide edu sõltub alati nende kohaldamisest ja mõistliku aja jooksul liikmesriikide siseriiklikesse õigusaktidesse ülevõtmisest; peab oluliseks korrapärast, hoolikat ja tõhusat kontrolli selles valdkonnas ning kutsub komisjoni üles sekkuma puuduliku ülevõtmise puhul ja jätkama selles osas parlamendiga tihedat koostööd; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et ELi seadusandlike aktide edu sõltub alati nende kohaldamisest ja mõistliku aja jooksul liikmesriikide siseriiklikesse õigusaktidesse ülevõtmisest; peab oluliseks korrapärast, hoolikat ja tõhusat kontrolli selles valdkonnas ning kutsub komisjoni üles sekkuma puuduliku ülevõtmise puhul ja jätkama selles osas parlamendiga tihedat koostööd;

| 63. | tunnistab, et vaatamata sellele, et komisjoni algatatud rikkumismenetluste arv on vähenenud, oli 2010. aasta lõpus ligi 2100 rikkumismenetlust ikka veel pooleli; |
| --- | --- |

63.

tunnistab, et vaatamata sellele, et komisjoni algatatud rikkumismenetluste arv on vähenenud, oli 2010. aasta lõpus ligi 2100 rikkumismenetlust ikka veel pooleli;

| 64. | märgib parlamendi petitsioonikomisjonile saadetud suurt hulka petitsioone, mis käsitlevad kodanike probleeme siseturul, mis eelkõige seonduvad ELi õiguse ebaõige ülevõtmise või kohaldamisega; kutsub komisjoni üles lisama oma raportisse petitsioonikomisjonile esitatud petitsioonide tulemused ja järeldused; rõhutab, et petitsioonimenetlust tuleks paremini kasutada ELi seadusandliku menetluse parandamiseks, eriti seoses õiguskaitsevahenditega piiriülese kaubanduse tõkete ja tarbijaõiguste jõustamise küsimustes; |
| --- | --- |

64.

märgib parlamendi petitsioonikomisjonile saadetud suurt hulka petitsioone, mis käsitlevad kodanike probleeme siseturul, mis eelkõige seonduvad ELi õiguse ebaõige ülevõtmise või kohaldamisega; kutsub komisjoni üles lisama oma raportisse petitsioonikomisjonile esitatud petitsioonide tulemused ja järeldused; rõhutab, et petitsioonimenetlust tuleks paremini kasutada ELi seadusandliku menetluse parandamiseks, eriti seoses õiguskaitsevahenditega piiriülese kaubanduse tõkete ja tarbijaõiguste jõustamise küsimustes;

| 65. | kutsub liikmesriike üles tagama kõigepealt siseturgu käsitlevate õigusaktide õigeaegse ja korrektse ülevõtmise ning vähendama ülevõtmiskohustuse rikkumist; kutsub liikmesriike üles rakendama oma riiklikus seadusandluses nn ühtse turu testi, võttes arvesse oma õigusnormide mõju kodanikele ja ettevõtjatele siseturu raames; |
| --- | --- |

65.

kutsub liikmesriike üles tagama kõigepealt siseturgu käsitlevate õigusaktide õigeaegse ja korrektse ülevõtmise ning vähendama ülevõtmiskohustuse rikkumist; kutsub liikmesriike üles rakendama oma riiklikus seadusandluses nn ühtse turu testi, võttes arvesse oma õigusnormide mõju kodanikele ja ettevõtjatele siseturu raames;

| 66. | rõhutab, et käibemaksu piiriülese tagasinõudmise menetlused tuleb teha ettevõtete jaoks vähem bürokraatlikuks ja tülikaks; rõhutab, et rahastamine piiriülese riskikapitali abil tuleks muuta kättesaadavamaks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ühtset turgu käsitlevates õigusaktides kindlaks tehtud õigus- ja rakendusalaste vajakajäämiste tõttu tugevdama oma jõupingutusi nende õigusaktide tõhusaks rakendamiseks, eelkõige sotsiaalkaitse küsimustes; |
| --- | --- |

66.

rõhutab, et käibemaksu piiriülese tagasinõudmise menetlused tuleb teha ettevõtete jaoks vähem bürokraatlikuks ja tülikaks; rõhutab, et rahastamine piiriülese riskikapitali abil tuleks muuta kättesaadavamaks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ühtset turgu käsitlevates õigusaktides kindlaks tehtud õigus- ja rakendusalaste vajakajäämiste tõttu tugevdama oma jõupingutusi nende õigusaktide tõhusaks rakendamiseks, eelkõige sotsiaalkaitse küsimustes;

| 67. | palub komisjonil arvestada ühenduse õigusaktide valesti ülevõtmise või ülevõtmata jätmise tõttu algatatud rikkumismenetluste puhul asjaomast sektorit ja selle mõju ühtsele turule; |
| --- | --- |

67.

palub komisjonil arvestada ühenduse õigusaktide valesti ülevõtmise või ülevõtmata jätmise tõttu algatatud rikkumismenetluste puhul asjaomast sektorit ja selle mõju ühtsele turule;

| 68. | nõuab tungivalt, et komisjon arvestaks rikkumismenetluste puhul täiel määral Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 260 sätestatud muudatusi; |
| --- | --- |

68.

nõuab tungivalt, et komisjon arvestaks rikkumismenetluste puhul täiel määral Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 260 sätestatud muudatusi;

| 69. | toetab komisjoni jõupingutusi sõiduautode piiriülese üleviimise lihtsustamiseks ning kutsub liikmesriike üles rakendama sõiduautode teistes liikmesriikides registreerimisel täielikult ELi õiguse põhimõtteid; tuletab sellega seoses meelde, et vastava ELi tüübikinnitusega sõiduautod (kaasa arvatud parempoolse rooliga sõiduautod) peaksid sobima teistes liikmesriikides registreerimiseks ja kutsub komisjoni üles suurendama ühtlustatud registreerimistunnistuste turvalisust, et vähendada võltsitud registreerimistunnistusega varastatud sõidukite uuesti registreerimise ohtu; |
| --- | --- |

69.

toetab komisjoni jõupingutusi sõiduautode piiriülese üleviimise lihtsustamiseks ning kutsub liikmesriike üles rakendama sõiduautode teistes liikmesriikides registreerimisel täielikult ELi õiguse põhimõtteid; tuletab sellega seoses meelde, et vastava ELi tüübikinnitusega sõiduautod (kaasa arvatud parempoolse rooliga sõiduautod) peaksid sobima teistes liikmesriikides registreerimiseks ja kutsub komisjoni üles suurendama ühtlustatud registreerimistunnistuste turvalisust, et vähendada võltsitud registreerimistunnistusega varastatud sõidukite uuesti registreerimise ohtu;

| 70. | kutsub komisjoni üles kohaldama liikmesriikide ELi õiguse vastaste diskrimineerivate tööalaste eeskirjade ja tavade suhtes nulltolerantsi ning algatama viivitamata asjakohased menetlused, kui ELi õigust ei järgita; kutsub ühtlasi komisjoni üles mitte leppima kõikvõimalike muude diskrimineerivate või õigustamatute tavade, kontrollide või nõuetega, mis takistavad Euroopa töötajaid ja tööandjaid oma ELi õigusest tulenevaid õigusi kasutamast; |
| --- | --- |

70.

kutsub komisjoni üles kohaldama liikmesriikide ELi õiguse vastaste diskrimineerivate tööalaste eeskirjade ja tavade suhtes nulltolerantsi ning algatama viivitamata asjakohased menetlused, kui ELi õigust ei järgita; kutsub ühtlasi komisjoni üles mitte leppima kõikvõimalike muude diskrimineerivate või õigustamatute tavade, kontrollide või nõuetega, mis takistavad Euroopa töötajaid ja tööandjaid oma ELi õigusest tulenevaid õigusi kasutamast;

| 71. | tuletab meelde, et liikumisvabadus on põhiõigus, mida töötajad peavad saama teostada ilma eri liikmesriikide töötajate kodakondsusel põhineva diskrimineerimiseta nii töölevõtmisel, töö tasustamisel kui ka muude töötingimuste puhul; leiab, et selle vabaduse tagamiseks tuleks töötajaid nõuetekohaselt teavitada, kehtestada piisavad õiguskaitsevahendid ja kõik liikmesriigid peaksid asjaomaseid ELi eeskirju rangelt rakendama; |
| --- | --- |

71.

tuletab meelde, et liikumisvabadus on põhiõigus, mida töötajad peavad saama teostada ilma eri liikmesriikide töötajate kodakondsusel põhineva diskrimineerimiseta nii töölevõtmisel, töö tasustamisel kui ka muude töötingimuste puhul; leiab, et selle vabaduse tagamiseks tuleks töötajaid nõuetekohaselt teavitada, kehtestada piisavad õiguskaitsevahendid ja kõik liikmesriigid peaksid asjaomaseid ELi eeskirju rangelt rakendama;

| 72. | kutsub komisjoni üles jälgima hoolikalt direktiivi 2000/78/EÜ ülevõtmist ja tõhusat kohaldamist liikmesriikides ning vajakajäämiste avastamisel sekkuma; kutsub liikmesriike ja nõukogu üles pidama esmatähtsaks võtta kiiresti vastu direktiivi ettepanek, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest; |
| --- | --- |

72.

kutsub komisjoni üles jälgima hoolikalt direktiivi 2000/78/EÜ ülevõtmist ja tõhusat kohaldamist liikmesriikides ning vajakajäämiste avastamisel sekkuma; kutsub liikmesriike ja nõukogu üles pidama esmatähtsaks võtta kiiresti vastu direktiivi ettepanek, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest;

| 73. | rõhutab vajadust parandada töötingimusi ja tagada ELi lähetatud töötajatele mis tahes diskrimineerimiseta piisav kaitse; nõuab meetmete võtmist töötajate lähetamise direktiivi rakendamise ja kohaldamise parandamiseks tihedas koostöös sotsiaalpartneritega; tunneb sellega seoses heameelt ühtse turu foorumi järelduste üle; |
| --- | --- |

73.

rõhutab vajadust parandada töötingimusi ja tagada ELi lähetatud töötajatele mis tahes diskrimineerimiseta piisav kaitse; nõuab meetmete võtmist töötajate lähetamise direktiivi rakendamise ja kohaldamise parandamiseks tihedas koostöös sotsiaalpartneritega; tunneb sellega seoses heameelt ühtse turu foorumi järelduste üle;

| 74. | tuletab meelde, et kehtivate ELi õigusnormidega kaitstakse tarbijate õigusi ja need on konkurentsivõimelise Euroopa energiaturu kindlaks aluseks; siiski ei ole need mitmes liikmesriigis veel nõuetekohaselt siseriiklikesse õigusaktidesse üle võetud; |
| --- | --- |

74.

tuletab meelde, et kehtivate ELi õigusnormidega kaitstakse tarbijate õigusi ja need on konkurentsivõimelise Euroopa energiaturu kindlaks aluseks; siiski ei ole need mitmes liikmesriigis veel nõuetekohaselt siseriiklikesse õigusaktidesse üle võetud;

| 75. | nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid rakendaksid täielikult kolmanda energiapaketi ja muud ELi õigusaktid kokkulepitud tähtaegadeks; palub komisjonil nende eeskirjade ülevõtmist jõuliselt jälgida; |
| --- | --- |

75.

nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid rakendaksid täielikult kolmanda energiapaketi ja muud ELi õigusaktid kokkulepitud tähtaegadeks; palub komisjonil nende eeskirjade ülevõtmist jõuliselt jälgida;

| 76. | nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks parimate tavade edendamist ühtset turgu käsitlevate õigusaktide ülevõtmise alal; |
| --- | --- |

76.

nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks parimate tavade edendamist ühtset turgu käsitlevate õigusaktide ülevõtmise alal;

| 77. | rõhutab, et reisijate kaitse ühtne ja ühtlustatud rakendamine ja täitmine kogu ELis on reisivate kodanike, sealhulgas piiratud liikuvusega kodanike jaoks väga suure tähtsusega, samuti veoettevõtjatele võrdsete võimaluste tagamiseks; märgib, et puuetega inimesed puutuvad reisides väga sageli kokku tõkete ja takistustega, mis muudab ühtse turu paljud võimalused neile kättesaamatuks, kutsub komisjoni üles seda aspekti seoses reisijate õigustega rohkem arvesse võtma; |
| --- | --- |

77.

rõhutab, et reisijate kaitse ühtne ja ühtlustatud rakendamine ja täitmine kogu ELis on reisivate kodanike, sealhulgas piiratud liikuvusega kodanike jaoks väga suure tähtsusega, samuti veoettevõtjatele võrdsete võimaluste tagamiseks; märgib, et puuetega inimesed puutuvad reisides väga sageli kokku tõkete ja takistustega, mis muudab ühtse turu paljud võimalused neile kättesaamatuks, kutsub komisjoni üles seda aspekti seoses reisijate õigustega rohkem arvesse võtma;

| 78. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et reisijate õigusi kaitsvad õigusaktid rakendatakse nõuetekohaselt, et Euroopa kodanikud oleksid reisijate õigustest ELis teadlikud ja eelkõige seda, et kõnealuseid õigusi järgitaks; |
| --- | --- |

78.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et reisijate õigusi kaitsvad õigusaktid rakendatakse nõuetekohaselt, et Euroopa kodanikud oleksid reisijate õigustest ELis teadlikud ja eelkõige seda, et kõnealuseid õigusi järgitaks;

| 79. | rõhutab vajadust tegeleda kodanike ja ettevõtete probleemidega; märgib, et töödokumendis esitatud vähestele tõenditele vaatamata on paljud kindlaks tehtud mureküsimused kajastunud ka hiljutistes mõjuhinnangutes ja komisjoni ettepanekutes; on kindlal seisukohal, et meetmete ettepaneku esitamisel peab komisjon tooma kindlad ja veenvad tõendid, mis räägivad õigusakti eelnõus nimetatud poliitiliste valikute poolt; palub parlamendil ettepanekute eelnõu koostamisel kindlasti arvesse võtta komisjoni läbi viidud mõjuhinnangute täpsust ja veenvust, et vastuvõetavad õigusaktid vastaksid võimalikult täpselt kodanike ja ettevõtjate vajadustele; |
| --- | --- |

79.

rõhutab vajadust tegeleda kodanike ja ettevõtete probleemidega; märgib, et töödokumendis esitatud vähestele tõenditele vaatamata on paljud kindlaks tehtud mureküsimused kajastunud ka hiljutistes mõjuhinnangutes ja komisjoni ettepanekutes; on kindlal seisukohal, et meetmete ettepaneku esitamisel peab komisjon tooma kindlad ja veenvad tõendid, mis räägivad õigusakti eelnõus nimetatud poliitiliste valikute poolt; palub parlamendil ettepanekute eelnõu koostamisel kindlasti arvesse võtta komisjoni läbi viidud mõjuhinnangute täpsust ja veenvust, et vastuvõetavad õigusaktid vastaksid võimalikult täpselt kodanike ja ettevõtjate vajadustele;

| 80. | peab riiklike süsteemide vahelist teabevahetust ja koostööd oluliseks ning avaldab sellega seoses heameelt hiljuti teoks saanud ettevõtlusregistrite vastastikuse sidumise üle (9); nõuab jätkuvalt ja tungivalt piiriülese halduskoostöö edendamist ja paremat võrgustike loomist kesksete platvormide kaudu; väljendab heameelt komisjoni vastavate algatuste üle, näiteks algatused riikide sotsiaalkindlustussüsteemide sotsiaalkindlustusandmete elektroonilise vahetamise süsteemi väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

80.

peab riiklike süsteemide vahelist teabevahetust ja koostööd oluliseks ning avaldab sellega seoses heameelt hiljuti teoks saanud ettevõtlusregistrite vastastikuse sidumise üle (9); nõuab jätkuvalt ja tungivalt piiriülese halduskoostöö edendamist ja paremat võrgustike loomist kesksete platvormide kaudu; väljendab heameelt komisjoni vastavate algatuste üle, näiteks algatused riikide sotsiaalkindlustussüsteemide sotsiaalkindlustusandmete elektroonilise vahetamise süsteemi väljatöötamiseks;

| 81. | toonitab, et otsuste ja dokumentide õigusjõu piiriülene jõustamine ja tunnustamine on siseturul liikuvuse seisukohalt keskse tähtsusega; ootab pärimisõiguse määruse kiiret kohaldamist kõigis ELi liikmesriikides; palub komisjonil jätkata tööd perekonnaseisuaktide õigusjõu tunnustamise vallas – võttes aluseks 2010. aasta rohelise raamatu (10) ja 2011. aasta konsultatsioonid – ning peab 2013. aastaks kavandatud seadusandlike aktide ettepanekuid huvipakkuvateks; |
| --- | --- |

81.

toonitab, et otsuste ja dokumentide õigusjõu piiriülene jõustamine ja tunnustamine on siseturul liikuvuse seisukohalt keskse tähtsusega; ootab pärimisõiguse määruse kiiret kohaldamist kõigis ELi liikmesriikides; palub komisjonil jätkata tööd perekonnaseisuaktide õigusjõu tunnustamise vallas – võttes aluseks 2010. aasta rohelise raamatu (10) ja 2011. aasta konsultatsioonid – ning peab 2013. aastaks kavandatud seadusandlike aktide ettepanekuid huvipakkuvateks;

| 82. | tuletab meelde parema õigusloome eesmärki ja on arvamusel, et komisjon, Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid suurendama jõupingutusi, et parandada aruka reglementeerimise strateegiat; |
| --- | --- |

82.

tuletab meelde parema õigusloome eesmärki ja on arvamusel, et komisjon, Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid suurendama jõupingutusi, et parandada aruka reglementeerimise strateegiat;

| 83. | tunnustab regulatiivse koormuse probleemiga tegelemisel üles näidatud pühendumust; tuletab sellega seoses meelde varasemat parlamendi võetud kohustust nõuda komisjonilt uute õigusaktide ettepanekute tegemisel nendega kaasnevate kulude kindlakstegemist; tuletab ühtlasi meelde parlamendi taotlust halduskoormuse vähendamise kava pikendada ja laiendada, ning ootab sellega seoses haldus- ja regulatiivse koormuse vähendamise ettepanekuid, mis lahendaksid paljud kodanike ja ettevõtjate põhilised ühtse turuga seotud mured; |
| --- | --- |

83.

tunnustab regulatiivse koormuse probleemiga tegelemisel üles näidatud pühendumust; tuletab sellega seoses meelde varasemat parlamendi võetud kohustust nõuda komisjonilt uute õigusaktide ettepanekute tegemisel nendega kaasnevate kulude kindlakstegemist; tuletab ühtlasi meelde parlamendi taotlust halduskoormuse vähendamise kava pikendada ja laiendada, ning ootab sellega seoses haldus- ja regulatiivse koormuse vähendamise ettepanekuid, mis lahendaksid paljud kodanike ja ettevõtjate põhilised ühtse turuga seotud mured;

| 84. | rõhutab, et sõltumata seadusandlike aktide lihtsustamisest ja halduskoormuse vähendamisest siseturu vabaduste kasutamise osas ettevõtjate poolt, tuleb üldiselt kindlustada julgeolekut ja tervishoidu käsitlevate sätete olemasolu, mis kaitsevad tarbijaid ja töötajaid; |
| --- | --- |

84.

rõhutab, et sõltumata seadusandlike aktide lihtsustamisest ja halduskoormuse vähendamisest siseturu vabaduste kasutamise osas ettevõtjate poolt, tuleb üldiselt kindlustada julgeolekut ja tervishoidu käsitlevate sätete olemasolu, mis kaitsevad tarbijaid ja töötajaid;

| 85. | kutsub komisjoni panema kõik uued Euroopa õigusnormid proovile e-kaubanduse testiga; |
| --- | --- |

85.

kutsub komisjoni panema kõik uued Euroopa õigusnormid proovile e-kaubanduse testiga;

V.
     
  Ettepanekud

| 86. | palub, et komisjon vaataks Euroopa kodanike ja ettevõtjate 20 peamist mureküsimust seoses ühtse turu toimimisega kahe aasta pärast läbi ja ajakohastaks need; palub komisjonil koostada tabel iga esiletoodud probleemi kohta, osutades, millised osalejad vastutavad iga tuvastatud algpõhjuse lahenduste eest; |
| --- | --- |

86.

palub, et komisjon vaataks Euroopa kodanike ja ettevõtjate 20 peamist mureküsimust seoses ühtse turu toimimisega kahe aasta pärast läbi ja ajakohastaks need; palub komisjonil koostada tabel iga esiletoodud probleemi kohta, osutades, millised osalejad vastutavad iga tuvastatud algpõhjuse lahenduste eest;

| 87. | palub komisjonil tulevastes raportites tuua esile vastavad meetmed, mille eest ta selgelt vastutab, nt õigeaegsete ja kohaste meetmete võtmine, kui liikmesriigid pole ELi õigusakte nõuetele vastavalt üle võtnud, ELi õiguse nõuetekohase rakendamise tagamine ja nõuetele mittevastavate õigusaktide läbivaatamine; |
| --- | --- |

87.

palub komisjonil tulevastes raportites tuua esile vastavad meetmed, mille eest ta selgelt vastutab, nt õigeaegsete ja kohaste meetmete võtmine, kui liikmesriigid pole ELi õigusakte nõuetele vastavalt üle võtnud, ELi õiguse nõuetekohase rakendamise tagamine ja nõuetele mittevastavate õigusaktide läbivaatamine;

| 88. | palub tungivalt, et komisjon esitaks 2012. aasta teisel poolaastal majanduskasvu ergutamiseks dokumendi „Kaksteist uut vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks „Üheskoos uue majanduskasvu eest””; |
| --- | --- |

88.

palub tungivalt, et komisjon esitaks 2012. aasta teisel poolaastal majanduskasvu ergutamiseks dokumendi „Kaksteist uut vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks „Üheskoos uue majanduskasvu eest””;

| 89. | innustab komisjoni ja liikmesriike keskenduma oma teabekampaaniates Euroopa kodanike aastal (2013) nendele murevaldkondadele, mis on seotud ELi kodakondsusel põhinevate õigustega, kuna lähtuvalt raporti valikumetoodikast kajastavad need tõeliselt seda, mis on ELi kodanikele oluline nende igapäevaelus siseturul; |
| --- | --- |

89.

innustab komisjoni ja liikmesriike keskenduma oma teabekampaaniates Euroopa kodanike aastal (2013) nendele murevaldkondadele, mis on seotud ELi kodakondsusel põhinevate õigustega, kuna lähtuvalt raporti valikumetoodikast kajastavad need tõeliselt seda, mis on ELi kodanikele oluline nende igapäevaelus siseturul;

| 90. | palub komisjonil leida viise, kuidas ühendada tulevikus aruanne ELi kodakondsuse kohta raportiga „Ühtne turg inimeste silmade läbi”, et vältida dubleerimist ja segadust ning riski, et probleemid eraldatakse lahendustest; |
| --- | --- |

90.

palub komisjonil leida viise, kuidas ühendada tulevikus aruanne ELi kodakondsuse kohta raportiga „Ühtne turg inimeste silmade läbi”, et vältida dubleerimist ja segadust ning riski, et probleemid eraldatakse lahendustest;

| 91. | palub tungivalt, et komisjon käivitaks koos liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna esindajatega perioodiliselt Euroopa teabekampaaniaid riikide, piirkondlikus ja kohalikus meedias, samuti interaktiivseid kampaaniaid, mis aitaksid tugevdada ühtset turgu, kodanike õigusi ja kohustusi käsitlevat dialoogi kodanikega ning informeeriksid kodanike sellest, kust nad probleemide lahendamiseks teavet või abi saavad; kutsub komisjoni üles jälgima ja kontrollima nende teabekampaaniate tõhusust ja edukust; |
| --- | --- |

91.

palub tungivalt, et komisjon käivitaks koos liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna esindajatega perioodiliselt Euroopa teabekampaaniaid riikide, piirkondlikus ja kohalikus meedias, samuti interaktiivseid kampaaniaid, mis aitaksid tugevdada ühtset turgu, kodanike õigusi ja kohustusi käsitlevat dialoogi kodanikega ning informeeriksid kodanike sellest, kust nad probleemide lahendamiseks teavet või abi saavad; kutsub komisjoni üles jälgima ja kontrollima nende teabekampaaniate tõhusust ja edukust;

| 92. | kutsub komisjoni üles tagama olemasolevate vahendite nagu SOLVIT, siseturu tulemustabel, siseturu infosüsteem, Teie Euroopa Nõuanne ja Teie Euroopa tõhus koostoime, mis võimaldaks jälgida, kas Euroopa direktiivid võetakse üle õigesti ja õigeaegselt; |
| --- | --- |

92.

kutsub komisjoni üles tagama olemasolevate vahendite nagu SOLVIT, siseturu tulemustabel, siseturu infosüsteem, Teie Euroopa Nõuanne ja Teie Euroopa tõhus koostoime, mis võimaldaks jälgida, kas Euroopa direktiivid võetakse üle õigesti ja õigeaegselt;

| 93. | rõhutab vajadust toetada Euroopa tööturuasutuste süsteemi (EURES) ja selle tõhusat sidumist riiklike töövahendussüsteemidega, sest see on üks vahenditest, mis aitab võidelda liidusisese töötuse vastu ja tulla toime suutmatusega täita töökohti, kuna puuduvad sobiva kvalifikatsiooniga kandidaadid; |
| --- | --- |

93.

rõhutab vajadust toetada Euroopa tööturuasutuste süsteemi (EURES) ja selle tõhusat sidumist riiklike töövahendussüsteemidega, sest see on üks vahenditest, mis aitab võidelda liidusisese töötuse vastu ja tulla toime suutmatusega täita töökohti, kuna puuduvad sobiva kvalifikatsiooniga kandidaadid;

| 94. | kutsub komisjoni üles viima läbi hindamised valdkondades, kus ühenduse eeskirjad täidavad samaaegselt nii lihtsustamise ja liikmesriikides otserakendamise eesmärki kui ka ühtse turu eesmärke; |
| --- | --- |

94.

kutsub komisjoni üles viima läbi hindamised valdkondades, kus ühenduse eeskirjad täidavad samaaegselt nii lihtsustamise ja liikmesriikides otserakendamise eesmärki kui ka ühtse turu eesmärke;

| 95. | palub komisjonil töötada välja kiireloomulised meetmed, mille eesmärk on kaotada ELi energia infrastruktuuride tasakaalustamatus, mis takistab energia siseturu lõpuleviimist ja strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

95.

palub komisjonil töötada välja kiireloomulised meetmed, mille eesmärk on kaotada ELi energia infrastruktuuride tasakaalustamatus, mis takistab energia siseturu lõpuleviimist ja strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamist;

| 96. | kutsub liikmesriike üles kasutama info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendeid, et suurendada läbipaistvust ja vastutust, vähendada halduskoormust, täiustada haldusmenetlusi, vähendada CO2-heidet, säästa avaliku sektori raha ja aidata kaasa osalusdemokraatia edendamisele, tugevdades samal ajal usaldust. |
| --- | --- |

96.

kutsub liikmesriike üles kasutama info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendeid, et suurendada läbipaistvust ja vastutust, vähendada halduskoormust, täiustada haldusmenetlusi, vähendada CO2-heidet, säästa avaliku sektori raha ja aidata kaasa osalusdemokraatia edendamisele, tugevdades samal ajal usaldust.

| 97. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles korraldama määrust (EÜ) nr 883/2004 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 153 järgides uuringuid, et tagada ELis liikuvate kodanike sotsiaalkindlustuskaitse järjepidevus ja võrdne kohtlemine asjaomase liikmesriigi kodanikega, võttes ühtlasi arvesse üldsüsteemi täiendavat valikulist, vabatahtlikku ja ülekantavat sotsiaalkindlustussüsteemi Euroopa tasandil, et luua sotsiaalpoliitika valdkonnas tihedam koostöö; varasemad kaalutlused sotsiaalkindlustussüsteemide 28. režiimi kohta tuleks ajakohastada ja uuringutesse kaasata; |
| --- | --- |

97.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles korraldama määrust (EÜ) nr 883/2004 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 153 järgides uuringuid, et tagada ELis liikuvate kodanike sotsiaalkindlustuskaitse järjepidevus ja võrdne kohtlemine asjaomase liikmesriigi kodanikega, võttes ühtlasi arvesse üldsüsteemi täiendavat valikulist, vabatahtlikku ja ülekantavat sotsiaalkindlustussüsteemi Euroopa tasandil, et luua sotsiaalpoliitika valdkonnas tihedam koostöö; varasemad kaalutlused sotsiaalkindlustussüsteemide 28. režiimi kohta tuleks ajakohastada ja uuringutesse kaasata;

| 98. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed keeruliste riiklike haldusmenetluste lihtsustamiseks ning tagaksid, et töötajatele, tööandjatele ja teistele piiriülesesse tööhõiveprotsessi kaasatud osalistele oleks kättesaadav kogu vajalik teave nende tööalaste õiguste ja kohustuste kohta, näiteks sotsiaalkindlustuse, sh töötuskaitse, tervishoiu ja maksueeskirjade valdkonnas; on seisukohal, et see teave peab olema võimaluse korral elektrooniliselt kättesaadav enne liikuvuskogemust, selle ajal ja pärast seda; |
| --- | --- |

98.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed keeruliste riiklike haldusmenetluste lihtsustamiseks ning tagaksid, et töötajatele, tööandjatele ja teistele piiriülesesse tööhõiveprotsessi kaasatud osalistele oleks kättesaadav kogu vajalik teave nende tööalaste õiguste ja kohustuste kohta, näiteks sotsiaalkindlustuse, sh töötuskaitse, tervishoiu ja maksueeskirjade valdkonnas; on seisukohal, et see teave peab olema võimaluse korral elektrooniliselt kättesaadav enne liikuvuskogemust, selle ajal ja pärast seda;

| 99. | nõuab tungivalt, et komisjon asutaks ELi tasandil keskse koordineerimispunkti, mille eesmärk oleks liikuvate töötajate, tööandjate ja teiste huvirühmade murede kaardistamine, et leida liikmesriikidevahelisi lahendusi ja vältida liikuvusega seotud töösuhetest, sealhulgas töötajate lähetamisest põhjustatud probleeme; |
| --- | --- |

99.

nõuab tungivalt, et komisjon asutaks ELi tasandil keskse koordineerimispunkti, mille eesmärk oleks liikuvate töötajate, tööandjate ja teiste huvirühmade murede kaardistamine, et leida liikmesriikidevahelisi lahendusi ja vältida liikuvusega seotud töösuhetest, sealhulgas töötajate lähetamisest põhjustatud probleeme;

| 100. | kutsub liikmesriike üles kohtlema ELi kodanike kolmandate riikide kodanikest pereliikmeid heausksete klientidena kõikides haldusmenetlustes, mille nad peavad läbima; |
| --- | --- |

100.

kutsub liikmesriike üles kohtlema ELi kodanike kolmandate riikide kodanikest pereliikmeid heausksete klientidena kõikides haldusmenetlustes, mille nad peavad läbima;

| 101. | palub liikmesriikidel luua kõigile ELi piires liikuvatele inimestele ühtne kontaktpunkt, mis võimaldaks neil oma töö ja elukohaga seotud haldusküsimustega tegeleda ning oma õiguste ja kohustuste kohta vastuvõtjariigis saada teavet saada ühest kohast ja annaks ühtlasi neile võimaluse interneti teel haldusmenetlusi korraldada, et tõhustada ELis liikuvate kodanike õiguste teostamist; |
| --- | --- |

101.

palub liikmesriikidel luua kõigile ELi piires liikuvatele inimestele ühtne kontaktpunkt, mis võimaldaks neil oma töö ja elukohaga seotud haldusküsimustega tegeleda ning oma õiguste ja kohustuste kohta vastuvõtjariigis saada teavet saada ühest kohast ja annaks ühtlasi neile võimaluse interneti teel haldusmenetlusi korraldada, et tõhustada ELis liikuvate kodanike õiguste teostamist;

| 102. | kutsub komisjoni üles tagama kõikidele Euroopa Liidu kodanikele juurdepääsu põhimaksekontole mõistliku hinna eest, et suurendada liikuvust; |
| --- | --- |

102.

kutsub komisjoni üles tagama kõikidele Euroopa Liidu kodanikele juurdepääsu põhimaksekontole mõistliku hinna eest, et suurendada liikuvust;

| 103. | tunneb heameelt komisjoni ettepanekute üle, mille eesmärk on lihtsustada piiriüleste tervishoiuteenuste kättesaadavust; kutsub komisjoni ja liikmesriike tungivalt üles tagama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL (patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius) kiire ja tõhus rakendamine, võttes nõuetekohaselt arvesse universaalsuse, kvaliteetse ravi kättesaadavuse, võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtteid; kutsub lisaks komisjoni ja liikmesriike üles jätkama tööd oma eesmärgi nimel saavutada 2020. aastaks telemeditsiiniteenuste ja e-tervishoiuteenuste laialdane kasutuselevõtt; toetab ühtlasi katseprojekte, mis on mõeldud ELi kodanikele turvalise juurdepääsu tagamiseks nende patsiendiandmetele internetis ja ravidokumentide koostalitluse tagamiseks, et kindlustada seeläbi patsientide ravi järjepidevus; |
| --- | --- |

103.

tunneb heameelt komisjoni ettepanekute üle, mille eesmärk on lihtsustada piiriüleste tervishoiuteenuste kättesaadavust; kutsub komisjoni ja liikmesriike tungivalt üles tagama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL (patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius) kiire ja tõhus rakendamine, võttes nõuetekohaselt arvesse universaalsuse, kvaliteetse ravi kättesaadavuse, võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtteid; kutsub lisaks komisjoni ja liikmesriike üles jätkama tööd oma eesmärgi nimel saavutada 2020. aastaks telemeditsiiniteenuste ja e-tervishoiuteenuste laialdane kasutuselevõtt; toetab ühtlasi katseprojekte, mis on mõeldud ELi kodanikele turvalise juurdepääsu tagamiseks nende patsiendiandmetele internetis ja ravidokumentide koostalitluse tagamiseks, et kindlustada seeläbi patsientide ravi järjepidevus;

| 104. | kutsub komisjoni üles esitama seadusandlikku ettepanekut mootorsõidukite tehnoülevaatuse kohta eesmärgiga vähendada kodanike ja tööstuse halduskoormust, tagades samal ajal ülevaatuse meetodite ja sisu hoogsa edasiarendamise ning liiklusohutuse võimalikult kõrge taseme; |
| --- | --- |

104.

kutsub komisjoni üles esitama seadusandlikku ettepanekut mootorsõidukite tehnoülevaatuse kohta eesmärgiga vähendada kodanike ja tööstuse halduskoormust, tagades samal ajal ülevaatuse meetodite ja sisu hoogsa edasiarendamise ning liiklusohutuse võimalikult kõrge taseme;

| 105. | nõuab sõiduauto piiriülesel üleviimisel tehnoülevaatuste vastastikust tunnustamist liikmesriikides, võttes aluseks ühised määratlused ja võrreldava kontrollistandardi; teeb ettepaneku Euroopa andmebaasi loomiseks, kuhu koondatakse kõikide sõidukite tehnilised andmed, et võimaldada võrreldavust kogu Euroopas ja hõlbustada piiriülest registreerimist; kutsub liikmesriike üles hoidma sõiduauto piiriülese registreerimise rahalise kulu kodanike jaoks võimalikult madalal, vältides ühise lähenemisviisi abil liigseid kulusid; |
| --- | --- |

105.

nõuab sõiduauto piiriülesel üleviimisel tehnoülevaatuste vastastikust tunnustamist liikmesriikides, võttes aluseks ühised määratlused ja võrreldava kontrollistandardi; teeb ettepaneku Euroopa andmebaasi loomiseks, kuhu koondatakse kõikide sõidukite tehnilised andmed, et võimaldada võrreldavust kogu Euroopas ja hõlbustada piiriülest registreerimist; kutsub liikmesriike üles hoidma sõiduauto piiriülese registreerimise rahalise kulu kodanike jaoks võimalikult madalal, vältides ühise lähenemisviisi abil liigseid kulusid;

| 106. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hoogustama riiklike transpordi- ja liikuvusteenuste, toodete ja süsteemide koostoimimise tugevdamist, näiteks ELi eeskirjadega reguleeritud teemaksusüsteemide või Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) ning ühistranspordi ja ühendveoahelatega seotud Euroopa integreeritud teabe-, hinna- ja piletisüsteemi valdkonnas; |
| --- | --- |

106.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hoogustama riiklike transpordi- ja liikuvusteenuste, toodete ja süsteemide koostoimimise tugevdamist, näiteks ELi eeskirjadega reguleeritud teemaksusüsteemide või Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) ning ühistranspordi ja ühendveoahelatega seotud Euroopa integreeritud teabe-, hinna- ja piletisüsteemi valdkonnas;

| 107. | kutsub komisjoni üles lihtsustama juurdepääsu mikrokrediidirahastutele väikeettevõtete asutamiseks ja arendamiseks, eelkõige piiriülest tegevust kavandavatele ettevõtetele; |
| --- | --- |

107.

kutsub komisjoni üles lihtsustama juurdepääsu mikrokrediidirahastutele väikeettevõtete asutamiseks ja arendamiseks, eelkõige piiriülest tegevust kavandavatele ettevõtetele;

| 108. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lihtsustama innovaatiliste alustavate ettevõtete investeerimisvõimalusi, kõrvaldades takistused, mis pidurdavad kogu ELi hõlmava riskikapitalituru kujunemist; |
| --- | --- |

108.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lihtsustama innovaatiliste alustavate ettevõtete investeerimisvõimalusi, kõrvaldades takistused, mis pidurdavad kogu ELi hõlmava riskikapitalituru kujunemist;

| 109. | kutsub liikmesriike üles kasutama eksisteerivaid struktuure ja ühtsete kontaktpunktide rajamist, et lihtsustada ja soodustada juurdepääsu teabele vahenditega, mille abil VKEd saavad taotleda toetust Euroopa, riiklikest ja kohalikest fondidest, pidades silmas, et ühtsetel kontaktpunktidel on suurem lisandväärtus, kui need luuakse olemasolevast halduseelarvest ning seeläbi ei suurene maksumaksja kulud; rõhutab ühtsete kontaktpunktide olulisust põhiliste lähteolukordadena, et köita ja võimaldada erainvesteeringuid teadus- ja arendustegevuse valdkonnas, ning kutsub komisjoni üles tugevdama meetmeid, mille eesmärk on muuta Euroopa, riiklikke ja kohalikke rahastamisraamistikke lihtsamaks ja läbipaistvamaks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid lihtsustaksid VKEde juurdepääsu rahalistele vahenditele, lihtsustades andmeedastuseeskirju ja edendades veebipõhiseid andmehoidlaid sertifikaatide ning muude tõendavate dokumentide jaoks; |
| --- | --- |

109.

kutsub liikmesriike üles kasutama eksisteerivaid struktuure ja ühtsete kontaktpunktide rajamist, et lihtsustada ja soodustada juurdepääsu teabele vahenditega, mille abil VKEd saavad taotleda toetust Euroopa, riiklikest ja kohalikest fondidest, pidades silmas, et ühtsetel kontaktpunktidel on suurem lisandväärtus, kui need luuakse olemasolevast halduseelarvest ning seeläbi ei suurene maksumaksja kulud; rõhutab ühtsete kontaktpunktide olulisust põhiliste lähteolukordadena, et köita ja võimaldada erainvesteeringuid teadus- ja arendustegevuse valdkonnas, ning kutsub komisjoni üles tugevdama meetmeid, mille eesmärk on muuta Euroopa, riiklikke ja kohalikke rahastamisraamistikke lihtsamaks ja läbipaistvamaks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid lihtsustaksid VKEde juurdepääsu rahalistele vahenditele, lihtsustades andmeedastuseeskirju ja edendades veebipõhiseid andmehoidlaid sertifikaatide ning muude tõendavate dokumentide jaoks;

| 110. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles jõudma kokkuleppele, mis võimaldab VKEdel tegutseda kõikjal Euroopas, ning muutma äriliselt kasulikuks nende ideed, tagades neile parema juurdepääsu turgudele ja vähendades bürokraatiat; |
| --- | --- |

110.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles jõudma kokkuleppele, mis võimaldab VKEdel tegutseda kõikjal Euroopas, ning muutma äriliselt kasulikuks nende ideed, tagades neile parema juurdepääsu turgudele ja vähendades bürokraatiat;

| 111. | kutsub komisjoni üles esitama seadusandlikku ettepanekut reisijate paremaks kaitsmiseks lennuettevõtjate maksejõuetuse korral, näiteks lennuettevõtjatele kohustusliku kindlustuse kehtestamise või tagatisfondi loomise kaudu; |
| --- | --- |

111.

kutsub komisjoni üles esitama seadusandlikku ettepanekut reisijate paremaks kaitsmiseks lennuettevõtjate maksejõuetuse korral, näiteks lennuettevõtjatele kohustusliku kindlustuse kehtestamise või tagatisfondi loomise kaudu;

| 112. | juhib tähelepanu sellele, et reisijatel on endiselt keeruline broneerida ja osta mitmeliigiliste reiside jaoks ELis pileteid, ning kutsub komisjoni, liikmesriike ja transpordisektori ettevõtjaid üles tagama integreeritud, mitmeliigilise piletite väljastamise süsteemi kasutuselevõtmine; |
| --- | --- |

112.

juhib tähelepanu sellele, et reisijatel on endiselt keeruline broneerida ja osta mitmeliigiliste reiside jaoks ELis pileteid, ning kutsub komisjoni, liikmesriike ja transpordisektori ettevõtjaid üles tagama integreeritud, mitmeliigilise piletite väljastamise süsteemi kasutuselevõtmine;

| 113. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut reisijate õiguste kohta mitme transpordiliigi kasutamisel, eesmärgiga ajakohastada õigusaktid vastavalt väljakujunevatele mitmeliigilistele liikumisharjumustele. |
| --- | --- |

113.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut reisijate õiguste kohta mitme transpordiliigi kasutamisel, eesmärgiga ajakohastada õigusaktid vastavalt väljakujunevatele mitmeliigilistele liikumisharjumustele.

| 114. | kutsub komisjoni üles siseturu infosüsteemi ümber korraldama, laiendades ja parandades halduskoostöö toimimist, ning programmi SOLVIT uuesti läbi mõtlema, andes sellele uue õigusliku raamistiku ja piisavad vahendid, eriti inimressursside valdkonnas, ning tagama, et kõikidel keskustel oleks piisav arv kogenud töötajaid, et nad suudaksid täiesti rahuldavalt käsitleda kõiki neile saadetud taotlus |
| --- | --- |

114.

kutsub komisjoni üles siseturu infosüsteemi ümber korraldama, laiendades ja parandades halduskoostöö toimimist, ning programmi SOLVIT uuesti läbi mõtlema, andes sellele uue õigusliku raamistiku ja piisavad vahendid, eriti inimressursside valdkonnas, ning tagama, et kõikidel keskustel oleks piisav arv kogenud töötajaid, et nad suudaksid täiesti rahuldavalt käsitleda kõiki neile saadetud taotlus

| 115. | kordab oma üleskutset liikmesriikidele aidata kaasa keeleõppele varases eas, kehtestada formaalse ja mitteformaalse hariduse ning elukestva õppe ja teises liikmesriigis omandatud oskuste tunnustamise süsteem ja kooskõlastada seda paremini tööturu vajadustega, et kujundada edaspidiseks välja võrreldavate kvalifikatsioonidega tööjõud, mis toob kasu ühisele Euroopa tööturule ja aitab tõsta tootlikkuse taset; rõhutab vajadust jätkata tööd riikide sertifitseerimissüsteemide omavahel vastavusse viimiseks Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kaudu; |
| --- | --- |

115.

kordab oma üleskutset liikmesriikidele aidata kaasa keeleõppele varases eas, kehtestada formaalse ja mitteformaalse hariduse ning elukestva õppe ja teises liikmesriigis omandatud oskuste tunnustamise süsteem ja kooskõlastada seda paremini tööturu vajadustega, et kujundada edaspidiseks välja võrreldavate kvalifikatsioonidega tööjõud, mis toob kasu ühisele Euroopa tööturule ja aitab tõsta tootlikkuse taset; rõhutab vajadust jätkata tööd riikide sertifitseerimissüsteemide omavahel vastavusse viimiseks Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kaudu;

| 116. | on arvamusel, et haridusasutused peaksid selgitama väljastatava diplomi lisas, kuidas on võimalik hinnata nende väljastatud riiklikku diplomit ja võrrelda seda teiste liikmesriikide, eriti naaberriikide diplomitega; |
| --- | --- |

116.

on arvamusel, et haridusasutused peaksid selgitama väljastatava diplomi lisas, kuidas on võimalik hinnata nende väljastatud riiklikku diplomit ja võrrelda seda teiste liikmesriikide, eriti naaberriikide diplomitega;

| 117. | juhib tähelepanu direktiivis 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta sätestatud automaatse tunnustamise menetluse edule ja palub hinnata võimalust laiendada seda teistele elukutsetele; |
| --- | --- |

117.

juhib tähelepanu direktiivis 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta sätestatud automaatse tunnustamise menetluse edule ja palub hinnata võimalust laiendada seda teistele elukutsetele;

| 118. | palub, et liikmesriigid teeksid kõik vajaliku struktuuri- ja ühtekuuluvusfondidest vahendite saamiseks ja kasutaksid saadud summasid kutseharidusega seotud programmide jaoks, et tagada täiendav toetus VKEdele; |
| --- | --- |

118.

palub, et liikmesriigid teeksid kõik vajaliku struktuuri- ja ühtekuuluvusfondidest vahendite saamiseks ja kasutaksid saadud summasid kutseharidusega seotud programmide jaoks, et tagada täiendav toetus VKEdele;

| 119. | juhib tähelepanu teatud liikmesriikides saavutatud positiivsetele tulemustele, kus energiaettevõtjatele kehtestatud energiasäästunõuded on andnud palju kasulikke tulemusi, sealhulgas arukate elektriarvestite laialdasema kasutamise tarbijate huvides; |
| --- | --- |

119.

juhib tähelepanu teatud liikmesriikides saavutatud positiivsetele tulemustele, kus energiaettevõtjatele kehtestatud energiasäästunõuded on andnud palju kasulikke tulemusi, sealhulgas arukate elektriarvestite laialdasema kasutamise tarbijate huvides;

| 120. | kutsub komisoni üles hindama piirkondlike ja kohalike asutuste ametnike ja teiste töötajate Euroopa vahetusprogrammi võimalikkust; |
| --- | --- |

120.

kutsub komisoni üles hindama piirkondlike ja kohalike asutuste ametnike ja teiste töötajate Euroopa vahetusprogrammi võimalikkust;

*

* *

| 121. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

121.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 187 E, 27.7.2008, lk 80.

(2)  ELT L 176, 7.7.2009, lk 17.

(3)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 84.

(4)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 25.

(5)  ELT C 8 E, 14.1.2010, lk 7.

(6)  Web Content Accessibility Guidelines (WCAG) 2.0. – http://www.w3.org/TR/WCAG20/.

(7)  Vt http://www.un.org/disabilities/convention/conventionfull.shtml.

(8)  CHAP – kaebuste ja päringute register;

EU PILOT – probleemide lahendamine koos liikmesriikidega;

NIF – Teatamata jätmise juhtumite registreerimise andmebaas.

(9)  Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2012. aasta seisukoht, (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0033).

(10)  COM(2010)0747.

---

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/16

---

Neljapäev, 25. oktoober 2012ELi kaubandusläbirääkimised Jaapaniga

P7_TA(2012)0398

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta resolutsioon Euroopa Liidu kaubandusläbirääkimiste kohta Jaapaniga (2012/2711(RSP))

2014/C 72 E/02

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (1),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (2),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (3),

| — | võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames (5),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kaubandus- ja investeerimistõkete kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kaubandus- ja investeerimistõkete kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (COM(2010)0612),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. veebruaril 2012. aastal avaldatud kaubandus- ja investeerimistõkete aruannet (COM(2012)0070), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. veebruaril 2012. aastal avaldatud kaubandus- ja investeerimistõkete aruannet (COM(2012)0070),

| — | võttes arvesse ELi ja Jaapani vahel 2001. aastal sõlmitud vastastikuse tunnustamise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Jaapani vahel 2001. aastal sõlmitud vastastikuse tunnustamise lepingut,

| — | võttes arvesse ELi ja Jaapani vahel 2003. aastal sõlmitud lepingut koostöö kohta konkurentsivastases tegevuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Jaapani vahel 2003. aastal sõlmitud lepingut koostöö kohta konkurentsivastases tegevuses,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Jaapani vahel 2008. aastal sõlmitud tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse haldusabi lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Jaapani vahel 2008. aastal sõlmitud tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse haldusabi lepingut,

| — | võttes arvesse Copenhagen Economicsi 30. novembril 2009. aastal avaldatud aruannet „Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan” (Hinnang ELi ja Jaapani vaheliste kaubandus- ja investeerimistõkete kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Copenhagen Economicsi 30. novembril 2009. aastal avaldatud aruannet „Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan” (Hinnang ELi ja Jaapani vaheliste kaubandus- ja investeerimistõkete kohta),

| — | võttes arvesse komisjoni ELi ja Jaapani kaubandussuhete teemalise üldsusega konsulteerimise tulemusi, mis avaldati 21. veebruaril 2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ELi ja Jaapani kaubandussuhete teemalise üldsusega konsulteerimise tulemusi, mis avaldati 21. veebruaril 2011,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. ja 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. ja 25. märtsi 2011. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse 28. mail 2011. aastal Brüsselis toimunud ELi ja Jaapani 20. tippkohtumisel vastu võetud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. mail 2011. aastal Brüsselis toimunud ELi ja Jaapani 20. tippkohtumisel vastu võetud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi ja Jaapani kaubandussuhete kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi ja Jaapani kaubandussuhete kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni vaalapüügi suhtes kohaldatavate ühenduse meetmete kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni vaalapüügi suhtes kohaldatavate ühenduse meetmete kohta (8),

| — | võttes arvesse 1997. aasta Amsterdami lepingut, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut (lisatud protokoll loomade kaitse ja heaolu kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1997. aasta Amsterdami lepingut, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut (lisatud protokoll loomade kaitse ja heaolu kohta),

| — | võttes arvesse 2. juulil 2012. aastal sõlmitud Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahelist teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. juulil 2012. aastal sõlmitud Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahelist teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingut,

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2012. aasta resolutsiooni ELi kaubandusläbirääkimiste kohta Jaapaniga (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2012. aasta resolutsiooni ELi kaubandusläbirääkimiste kohta Jaapaniga (9),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et EL ja Jaapan annavad kokku rohkem kui kolmandiku maailma SKPst ja üle 20 % maailma kaubanduse mahust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL ja Jaapan annavad kokku rohkem kui kolmandiku maailma SKPst ja üle 20 % maailma kaubanduse mahust;

| B. | arvestades, et 2011. aastal oli ELi ja Jaapani kahepoolse kaubavahetuse kogumaht kõigest 116,4 miljardit eurot, samas kui ELi ja USA puhul oli see 444,7 miljardit eurot, ELi ja Hiina puhul 428,3 miljardit eurot ning ELi ja Venemaa puhul 306,6 miljardit eurot; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2011. aastal oli ELi ja Jaapani kahepoolse kaubavahetuse kogumaht kõigest 116,4 miljardit eurot, samas kui ELi ja USA puhul oli see 444,7 miljardit eurot, ELi ja Hiina puhul 428,3 miljardit eurot ning ELi ja Venemaa puhul 306,6 miljardit eurot;

| C. | arvestades, et 2011. aastal ulatus Jaapani kaubandusbilansi ülejääk kaubavahetuses Euroopa Liiduga 18,5 miljardi euroni, millest 30 % moodustasid ainult autotööstuse tooted; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2011. aastal ulatus Jaapani kaubandusbilansi ülejääk kaubavahetuses Euroopa Liiduga 18,5 miljardi euroni, millest 30 % moodustasid ainult autotööstuse tooted;

| D. | arvestades, et 2012. aastal seadis Maailmapank Jaapani oma ärisõbralikkuse edetabelis piiriülese kaubandusega tegelevate riikide seas 16. kohale, millel Jaapan edestab 18 ELi liikmesriiki; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2012. aastal seadis Maailmapank Jaapani oma ärisõbralikkuse edetabelis piiriülese kaubandusega tegelevate riikide seas 16. kohale, millel Jaapan edestab 18 ELi liikmesriiki;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on märkinud, et Jaapani suutlikkus kõrvaldada mittetariifsed tõkked ja piirangud turulepääsult riigihangete valdkonnas on ELi ja Jaapani vahelise vabakaubanduslepingu teemaliste läbirääkimiste algatamise eelduseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on märkinud, et Jaapani suutlikkus kõrvaldada mittetariifsed tõkked ja piirangud turulepääsult riigihangete valdkonnas on ELi ja Jaapani vahelise vabakaubanduslepingu teemaliste läbirääkimiste algatamise eelduseks;

| F. | arvestades, et konsultatsioonifirma Copenhagen Economics 2009. aasta novembris avaldatud uurimuse kohaselt võiks ELi eksport Jaapanisse suureneda 71 % ja Jaapani eksport ELi 61 %, kui tollitariife ja mittetariifseid tõkkeid maksimaalselt vähendataks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et konsultatsioonifirma Copenhagen Economics 2009. aasta novembris avaldatud uurimuse kohaselt võiks ELi eksport Jaapanisse suureneda 71 % ja Jaapani eksport ELi 61 %, kui tollitariife ja mittetariifseid tõkkeid maksimaalselt vähendataks;

| G. | arvestades, et Euroopa Liit ja Jaapan nõustusid 28. mail 2011 toimunud ühisel tippkohtumisel teostama analüüsi, et uurida vabakaubanduslepingu teemaliste läbirääkimiste teostatavust ja sellega seotud ühiseid eesmärke; arvestades, et vastav analüüs on lõpule viidud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liit ja Jaapan nõustusid 28. mail 2011 toimunud ühisel tippkohtumisel teostama analüüsi, et uurida vabakaubanduslepingu teemaliste läbirääkimiste teostatavust ja sellega seotud ühiseid eesmärke; arvestades, et vastav analüüs on lõpule viidud;

| H. | arvestades, et komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament toetavad kaubandusliku vaalapüügi ülemaailmse moratooriumi säilitamist ja rahvusvahelise vaalatoodetega kauplemise keelamist ning soovivad lõpetada nn teaduslikul eesmärgil toimuva vaalapüügi ja toetavad ulatuslike ookeani- ja merealade nimetamist kaitsealadeks, kus igasugune vaalapüük on määramata ajaks keelatud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament toetavad kaubandusliku vaalapüügi ülemaailmse moratooriumi säilitamist ja rahvusvahelise vaalatoodetega kauplemise keelamist ning soovivad lõpetada nn teaduslikul eesmärgil toimuva vaalapüügi ja toetavad ulatuslike ookeani- ja merealade nimetamist kaitsealadeks, kus igasugune vaalapüük on määramata ajaks keelatud;

| I. | arvestades, et paralleelselt alustati poliitilise raamlepingu analüüsiga ja et ka see analüüs on edukalt lõpule viidud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et paralleelselt alustati poliitilise raamlepingu analüüsiga ja et ka see analüüs on edukalt lõpule viidud;

Majanduslik ja poliitiline taust

| 1. | usub, et tuleks võtta arvesse Jaapani tähtsust poliitilise liitlasena, kellel on globaliseerunud maailma uute probleemide lahendamisel ELiga sarnased vaated; |
| --- | --- |

1.

usub, et tuleks võtta arvesse Jaapani tähtsust poliitilise liitlasena, kellel on globaliseerunud maailma uute probleemide lahendamisel ELiga sarnased vaated;

| 2. | on seisukohal, et ELi jaoks on väga oluline tihendada igakülgselt oma majandus- ja kaubandussuhteid maailma suurimate majandusjõududega, näiteks Jaapaniga, et viia tööhõive- ja kasvupotentsiaal strateegia „Euroopa 2020” kohaselt maksimumini; peab seda ELis praegu valitseva majanduskriisi, tööpuuduse kõrge taseme ja halbade majanduskasvuprognooside tõttu eriti kiireloomuliseks küsimuseks; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et ELi jaoks on väga oluline tihendada igakülgselt oma majandus- ja kaubandussuhteid maailma suurimate majandusjõududega, näiteks Jaapaniga, et viia tööhõive- ja kasvupotentsiaal strateegia „Euroopa 2020” kohaselt maksimumini; peab seda ELis praegu valitseva majanduskriisi, tööpuuduse kõrge taseme ja halbade majanduskasvuprognooside tõttu eriti kiireloomuliseks küsimuseks;

| 3. | väljendab sellega seoses muret asjaolu pärast, et ELi ja Jaapani kahepoolse kaubanduse maht on oluliselt väiksem kui teiste partneritega, nagu USA, Hiina ja Venemaa; järeldab, et ELi ja Jaapani kaubandussuhete tohutut potentsiaali ei ole veel ELi ettevõtjate, töötajate ja tarbijate huvides täielikult ära kasutatud, mille peamiseks põhjuseks on Jaapani mittetariifsete tõkete mõju Euroopa ettevõtjate turulepääsu võimalustele; |
| --- | --- |

3.

väljendab sellega seoses muret asjaolu pärast, et ELi ja Jaapani kahepoolse kaubanduse maht on oluliselt väiksem kui teiste partneritega, nagu USA, Hiina ja Venemaa; järeldab, et ELi ja Jaapani kaubandussuhete tohutut potentsiaali ei ole veel ELi ettevõtjate, töötajate ja tarbijate huvides täielikult ära kasutatud, mille peamiseks põhjuseks on Jaapani mittetariifsete tõkete mõju Euroopa ettevõtjate turulepääsu võimalustele;

| 4. | märgib, et Jaapanil on huvi nii teiste tähtsate vabakaubanduslepingute sõlmimise vastu, näiteks võimalik Jaapani, Hiina ja Lõuna-Korea vaheline vabakaubandusleping ja Vaikse ookeani ülene partnerlus, kui ka läbirääkimiste alustamise vastu mitmete teiste kahepoolsete kokkulepete sõlmimiseks; on arvamusel, et EL peaks võtma aluseks Lõuna-Koreaga sõlmitud vabakaubanduslepingust saadud kogemused, et saavutada Jaapaniga peetavate läbirääkimiste tulemusena võrreldav turule sisenemine; |
| --- | --- |

4.

märgib, et Jaapanil on huvi nii teiste tähtsate vabakaubanduslepingute sõlmimise vastu, näiteks võimalik Jaapani, Hiina ja Lõuna-Korea vaheline vabakaubandusleping ja Vaikse ookeani ülene partnerlus, kui ka läbirääkimiste alustamise vastu mitmete teiste kahepoolsete kokkulepete sõlmimiseks; on arvamusel, et EL peaks võtma aluseks Lõuna-Koreaga sõlmitud vabakaubanduslepingust saadud kogemused, et saavutada Jaapaniga peetavate läbirääkimiste tulemusena võrreldav turule sisenemine;

Analüüs

| 5. | märgib, et Euroopa Liitu ja Jaapanit käsitleva analüüsi läbiviimine on saanud nii komisjonilt kui ka Jaapani valitsuselt heakskiidu; |
| --- | --- |

5.

märgib, et Euroopa Liitu ja Jaapanit käsitleva analüüsi läbiviimine on saanud nii komisjonilt kui ka Jaapani valitsuselt heakskiidu;

| 6. | tunneb heameelt selle üle, et analüüsi läbiviimise teemalistel läbirääkimistel keskenduti mittetariifsete tõkete ja piirangute kaotamisele turulepääsult riigihangete valdkonnas, nagu nõudis parlament; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt selle üle, et analüüsi läbiviimise teemalistel läbirääkimistel keskenduti mittetariifsete tõkete ja piirangute kaotamisele turulepääsult riigihangete valdkonnas, nagu nõudis parlament;

| 7. | hoiatab selle eest, et kuigi tegevuskavad tähendavad osalist edasiminekut, on mõned neist ebatäpsed ja jätavad liiga palju tõlgendamisvõimalusi (nt raudteekontsessioonide sätted); on seetõttu seisukohal, et Jaapan peab käituma edasipüüdlikumalt tulevaste läbirääkimiste algusest peale; rõhutab, et nende kohustuste täitmine on esmatähtis, ja ootab seetõttu konkreetseid tulemusi nii kiiresti kui võimalik, soovitavalt juba enne kehtestatud tähtaegu; |
| --- | --- |

7.

hoiatab selle eest, et kuigi tegevuskavad tähendavad osalist edasiminekut, on mõned neist ebatäpsed ja jätavad liiga palju tõlgendamisvõimalusi (nt raudteekontsessioonide sätted); on seetõttu seisukohal, et Jaapan peab käituma edasipüüdlikumalt tulevaste läbirääkimiste algusest peale; rõhutab, et nende kohustuste täitmine on esmatähtis, ja ootab seetõttu konkreetseid tulemusi nii kiiresti kui võimalik, soovitavalt juba enne kehtestatud tähtaegu;

| 8. | kutsub Jaapani valitsust üles kinnitama ELi ja Jaapani vabakaubanduslepingu vormiliste läbirääkimiste alguses uuesti eelneva analüüsi raames võetud kohustusi, eelkõige seoses mittetariifsete kaubandustõkete kaotamisega; |
| --- | --- |

8.

kutsub Jaapani valitsust üles kinnitama ELi ja Jaapani vabakaubanduslepingu vormiliste läbirääkimiste alguses uuesti eelneva analüüsi raames võetud kohustusi, eelkõige seoses mittetariifsete kaubandustõkete kaotamisega;

| 9. | nõuab, et Jaapaniga vabakaubanduslepingu sõlmimise nimel peetavate läbirääkimiste juhiste vastuvõtmise tingimusena nõuaks nõukogu siduva läbivaatamisklausli kehtestamist, mis aktiveeritakse ühe aasta jooksul alates läbirääkimiste käivitamisest, et hinnata, kas Jaapan on saavutanud nähtavaid tulemusi mittetariifsete tõkete kaotamisel, pidades silmas eelkõige tõkkeid, mis mõjutavad ELi autotööstust, ja analüüsi raames kokku lepitud raudtee- ja linnatranspordisektori riigihangete takistuste kaotamisel; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et Jaapaniga vabakaubanduslepingu sõlmimise nimel peetavate läbirääkimiste juhiste vastuvõtmise tingimusena nõuaks nõukogu siduva läbivaatamisklausli kehtestamist, mis aktiveeritakse ühe aasta jooksul alates läbirääkimiste käivitamisest, et hinnata, kas Jaapan on saavutanud nähtavaid tulemusi mittetariifsete tõkete kaotamisel, pidades silmas eelkõige tõkkeid, mis mõjutavad ELi autotööstust, ja analüüsi raames kokku lepitud raudtee- ja linnatranspordisektori riigihangete takistuste kaotamisel;

Läbirääkimisvolitused

| 10. | kutsub nõukogu üles andma komisjonile luba alustada analüüsi tulemuste põhjal ja kindlate eesmärkide nimel läbirääkimisi vabakaubanduslepingu sõlmimiseks Jaapaniga; |
| --- | --- |

10.

kutsub nõukogu üles andma komisjonile luba alustada analüüsi tulemuste põhjal ja kindlate eesmärkide nimel läbirääkimisi vabakaubanduslepingu sõlmimiseks Jaapaniga;

| 11. | kutsub komisjoni üles pühendama ühe ELi ja Jaapani vabakaubanduslepingu algsetest läbirääkimisvoorudest mittetariifsete tõkete kaotamisele ning tagama seega, et ühe aasta möödumisel läbirääkimiste algusest saab läbivaatamisklausli osana läbi viia sõltumatu mõjuhinnangu, et objektiivselt hinnata edusamme, mis on tehtud selles Euroopa Parlamendi jaoks keskse tähtsusega küsimuses; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles pühendama ühe ELi ja Jaapani vabakaubanduslepingu algsetest läbirääkimisvoorudest mittetariifsete tõkete kaotamisele ning tagama seega, et ühe aasta möödumisel läbirääkimiste algusest saab läbivaatamisklausli osana läbi viia sõltumatu mõjuhinnangu, et objektiivselt hinnata edusamme, mis on tehtud selles Euroopa Parlamendi jaoks keskse tähtsusega küsimuses;

| 12. | rõhutab, et vabakaubandusleping peab olema laiaulatuslik, ambitsioonikas ja selle kaubandust käsitlevad sätted peavad olema täielikult siduvad; toonitab, et vabakaubanduslepingu tulemuseks peab olema tegelikkuses avatud turg ja kaubavahetuse soodustamine kohapeal, mitte eeldatav, õigusnormidega kehtestatud avatus; kutsub komisjoni üles vormiliselt ja korrapäraselt teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu läbirääkimiste olukorrast ja edusammudest, mis on tehtud Jaapani mittetariifsete tõkete kõrvaldamisel; on seisukohal, et kui Jaapan ei näita läbirääkimiste käigus üles piisavalt kindlat püüdlust ELi peamiseid nõudmisi täita, peaks komisjon pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist läbirääkimised peatama; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et vabakaubandusleping peab olema laiaulatuslik, ambitsioonikas ja selle kaubandust käsitlevad sätted peavad olema täielikult siduvad; toonitab, et vabakaubanduslepingu tulemuseks peab olema tegelikkuses avatud turg ja kaubavahetuse soodustamine kohapeal, mitte eeldatav, õigusnormidega kehtestatud avatus; kutsub komisjoni üles vormiliselt ja korrapäraselt teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu läbirääkimiste olukorrast ja edusammudest, mis on tehtud Jaapani mittetariifsete tõkete kõrvaldamisel; on seisukohal, et kui Jaapan ei näita läbirääkimiste käigus üles piisavalt kindlat püüdlust ELi peamiseid nõudmisi täita, peaks komisjon pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist läbirääkimised peatama;

| 13. | märgib, et mittetariifsete tõkete kõrvaldamist on märgatavalt raskem kontrollida ja rakendada kui imporditariifide kõrvaldamist; nõuab tungivalt, et komisjon peab võtma täielikult arvesse parlamendi soovitusi, mis on esitatud parlamendi 13. detsembri 2011. aasta resolutsioonis kaubandus- ja investeerimistõkete kohta, ning võtma aluseks ELi ja Lõuna-Korea vabakaubanduslepingus sisalduvad mittetariifsete tõkete alased kohustused, et kujundada välja parimate tavade rakendamine ja järelevalvemehhanismid; |
| --- | --- |

13.

märgib, et mittetariifsete tõkete kõrvaldamist on märgatavalt raskem kontrollida ja rakendada kui imporditariifide kõrvaldamist; nõuab tungivalt, et komisjon peab võtma täielikult arvesse parlamendi soovitusi, mis on esitatud parlamendi 13. detsembri 2011. aasta resolutsioonis kaubandus- ja investeerimistõkete kohta, ning võtma aluseks ELi ja Lõuna-Korea vabakaubanduslepingus sisalduvad mittetariifsete tõkete alased kohustused, et kujundada välja parimate tavade rakendamine ja järelevalvemehhanismid;

| 14. | rõhutab, et selleks et vabakaubanduslepingust ELi majandusele tõepoolest kasu oleks, peaks nõukogu kehtestama selgepiirilise ajakava ja käsitlema komisjoni läbirääkimisjuhistes järgmiseid aspekte:






  — | Jaapani valitsuse konkreetsed ja mõõdetavad tulemused seoses mittetariifsete tõketega, et kaotada enamik ELi ja Jaapani vahelist kaubandust takistavatest teguritest; rõhutab, et need kohustused peaksid olema märkimisväärselt ulatuslikumad kui analüüsi raames juba kokku lepitud tegevuskavad; komisjon annab nõukogule ja parlamendile selles valdkonnas tehtavatest edusammudest korrapäraselt aru; |
| --- | --- | --- |

14.

rõhutab, et selleks et vabakaubanduslepingust ELi majandusele tõepoolest kasu oleks, peaks nõukogu kehtestama selgepiirilise ajakava ja käsitlema komisjoni läbirääkimisjuhistes järgmiseid aspekte:

—

Jaapani valitsuse konkreetsed ja mõõdetavad tulemused seoses mittetariifsete tõketega, et kaotada enamik ELi ja Jaapani vahelist kaubandust takistavatest teguritest; rõhutab, et need kohustused peaksid olema märkimisväärselt ulatuslikumad kui analüüsi raames juba kokku lepitud tegevuskavad; komisjon annab nõukogule ja parlamendile selles valdkonnas tehtavatest edusammudest korrapäraselt aru;

| — | autotööstuses kehtivate mittetariifsete tõkete kaotamine; tõkete näiteks on hübriidsõidukite kohtlemine; lahendus tuleks leida ka nn kei-autode sooduskorrale, et tagada selles nii olulises tööstusharus õiglane konkurents; |
| --- | --- |

—

autotööstuses kehtivate mittetariifsete tõkete kaotamine; tõkete näiteks on hübriidsõidukite kohtlemine; lahendus tuleks leida ka nn kei-autode sooduskorrale, et tagada selles nii olulises tööstusharus õiglane konkurents;

| — | riigihangete kontsessioonide märkimisväärne soodustamine, millega tagatakse Euroopa ettevõtetele turulepääs Jaapani olulistes sektorites, sealhulgas raudtee- ja linnatranspordis, ning turu avatus, mis on võrdne ELi riigihanketurgude avatusega; |
| --- | --- |

—

riigihangete kontsessioonide märkimisväärne soodustamine, millega tagatakse Euroopa ettevõtetele turulepääs Jaapani olulistes sektorites, sealhulgas raudtee- ja linnatranspordis, ning turu avatus, mis on võrdne ELi riigihanketurgude avatusega;

| — | vaidluste lahendamise range ja tõhus mehhanism, millega nõutakse varajast konsulteerimist osaliste vahel, et võidelda uute mittetariifsete tõkete ja riigihangete turulepääsu alaste takistuste tekkimisega Jaapanis pärast seda, kui leping on jõustunud; |
| --- | --- |

—

vaidluste lahendamise range ja tõhus mehhanism, millega nõutakse varajast konsulteerimist osaliste vahel, et võidelda uute mittetariifsete tõkete ja riigihangete turulepääsu alaste takistuste tekkimisega Jaapanis pärast seda, kui leping on jõustunud;

| — | järkjärguline kava tundlike tariifide vähendamiseks ELis, et anda ELi tööstusele piisavalt aega suurenenud konkurentsiga kohanemiseks; on seisukohal, et eelnimetatud tariifide kaotamine tuleks „kaitseklausli” abil lahutamatult ühendada riigihangete turulepääsu takistuste ja mittetariifsete tõkete kõrvaldamisega Jaapanis, nii et ei peaks vähendama ELi tundlikke tariife ilma samaaegselt kõrvaldamata Jaapani mittetariifseid tõkkeid ja riigihangete takistusi; |
| --- | --- |

—

järkjärguline kava tundlike tariifide vähendamiseks ELis, et anda ELi tööstusele piisavalt aega suurenenud konkurentsiga kohanemiseks; on seisukohal, et eelnimetatud tariifide kaotamine tuleks „kaitseklausli” abil lahutamatult ühendada riigihangete turulepääsu takistuste ja mittetariifsete tõkete kõrvaldamisega Jaapanis, nii et ei peaks vähendama ELi tundlikke tariife ilma samaaegselt kõrvaldamata Jaapani mittetariifseid tõkkeid ja riigihangete takistusi;

| — | tulemuslikud kahepoolsed kaitsemeetmed, et vältida sellist impordi kasvu, mis põhjustaks või võiks põhjustada tõsist kahju ELi ja Jaapani tööstusele, eriti tundlikes valdkondades, näiteks auto- ja elektroonikatööstuses; |
| --- | --- |

—

tulemuslikud kahepoolsed kaitsemeetmed, et vältida sellist impordi kasvu, mis põhjustaks või võiks põhjustada tõsist kahju ELi ja Jaapani tööstusele, eriti tundlikes valdkondades, näiteks auto- ja elektroonikatööstuses;

| — | märkimisväärse hulga selliste kõige problemaatilisemate tõkete eemaldamine, mis takistavad Euroopa VKEde turulepääsu; |
| --- | --- |

—

märkimisväärse hulga selliste kõige problemaatilisemate tõkete eemaldamine, mis takistavad Euroopa VKEde turulepääsu;

| — | viited rahvusvahelistele tervishoiu- ja taimetervise alastele normidele ja tavadele, mis on kehtestatud eelkõige codex alimentarius’ega, Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) poolt ja saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiiviga; |
| --- | --- |

—

viited rahvusvahelistele tervishoiu- ja taimetervise alastele normidele ja tavadele, mis on kehtestatud eelkõige codex alimentarius’ega, Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) poolt ja saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiiviga;

| — | jõustatavad meetmed, millega kaitstakse põllumajandustoodete ja toiduainete, sealhulgas veinide ja kangete alkohoolsete jookide geograafilisi tähiseid; |
| --- | --- |

—

jõustatavad meetmed, millega kaitstakse põllumajandustoodete ja toiduainete, sealhulgas veinide ja kangete alkohoolsete jookide geograafilisi tähiseid;

| — | märtsis 2011 aset leidnud katastroofi tõttu tuleb väga rõhutada energiaalast koostööd ja ökotööstuse kaupade ja teenuste tõhustatud turulepääsu; |
| --- | --- |

—

märtsis 2011 aset leidnud katastroofi tõttu tuleb väga rõhutada energiaalast koostööd ja ökotööstuse kaupade ja teenuste tõhustatud turulepääsu;

| — | tugev ja kõrgeid eesmärke seadev kestliku arengu peatükk, mis sisaldaks põhilisi töönorme, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni nelja prioriteetset konventsiooni tööstusriikidele; selle peatükiga tuleks luua ka kodanikuühiskonna foorum, mis jälgib ja kommenteerib selle peatüki rakendamist ja keskkonnaalaste, loomade heaolu käsitlevate ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamise teemaliste mitmepoolsete kokkulepete tõhusat rakendamist; |
| --- | --- |

—

tugev ja kõrgeid eesmärke seadev kestliku arengu peatükk, mis sisaldaks põhilisi töönorme, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni nelja prioriteetset konventsiooni tööstusriikidele; selle peatükiga tuleks luua ka kodanikuühiskonna foorum, mis jälgib ja kommenteerib selle peatüki rakendamist ja keskkonnaalaste, loomade heaolu käsitlevate ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamise teemaliste mitmepoolsete kokkulepete tõhusat rakendamist;

| — | mõlemale osapoolele tegelik võimalus pääseda teineteise teenusteturule, milleks on vaja kõrvaldada õiguslikud takistused eelkõige investeeringute valdkonnas, võimaldada juurdepääs riigihangete kõigile tasanditele ja võtta olulise tähtsusega kohustusi konkurentsieeskirjade asjus, muu hulgas tühistades postiteenuste sektoris kehtivad ebaõiglased eelised; |
| --- | --- |

—

mõlemale osapoolele tegelik võimalus pääseda teineteise teenusteturule, milleks on vaja kõrvaldada õiguslikud takistused eelkõige investeeringute valdkonnas, võimaldada juurdepääs riigihangete kõigile tasanditele ja võtta olulise tähtsusega kohustusi konkurentsieeskirjade asjus, muu hulgas tühistades postiteenuste sektoris kehtivad ebaõiglased eelised;

| — | regulatiivse koostöö alaste dialoogide tugevdamine ja laiendamine siduva korra kehtestamise kaudu, et parandada rahvusvaheliste standardite järgimist ja õiguslikku ühtlustamist, võttes eelkõige vastu ja rakendades ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) kehtestatud standardid; |
| --- | --- |

—

regulatiivse koostöö alaste dialoogide tugevdamine ja laiendamine siduva korra kehtestamise kaudu, et parandada rahvusvaheliste standardite järgimist ja õiguslikku ühtlustamist, võttes eelkõige vastu ja rakendades ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) kehtestatud standardid;

| — | põhjalik peatükk investeerimise kohta, milles käsitletakse nii investeeringute kaitset kui turulepääsu; |
| --- | --- |

—

põhjalik peatükk investeerimise kohta, milles käsitletakse nii investeeringute kaitset kui turulepääsu;

| 15. | kordab oma seisukohta, et juhul, kui eespool nimetatud tingimused on täidetud, saab ELi ja Jaapani vaheline vabakaubandusleping luua mõlemale majandusele kasuliku olukorra, ning et integratsiooni süvendamine keskkonnamõju hindamise kaudu suurendaks olulisel määral kasu mõlemale majandusele; |
| --- | --- |

15.

kordab oma seisukohta, et juhul, kui eespool nimetatud tingimused on täidetud, saab ELi ja Jaapani vaheline vabakaubandusleping luua mõlemale majandusele kasuliku olukorra, ning et integratsiooni süvendamine keskkonnamõju hindamise kaudu suurendaks olulisel määral kasu mõlemale majandusele;

| 16. | märgib, et ELil ja Jaapanil on jätkuvalt tõsised erimeelsused kalavarude majandamise ja vaalapüügi küsimustes, täpsemalt seoses Jaapani teaduslikul eesmärgil teostatava vaalapüügi nime all toimuva vaalapüügiga, ja nõuab laiemat arutelu vaalapüügi lõpetamise ja vaalatoodetega kauplemise küsimustes; |
| --- | --- |

16.

märgib, et ELil ja Jaapanil on jätkuvalt tõsised erimeelsused kalavarude majandamise ja vaalapüügi küsimustes, täpsemalt seoses Jaapani teaduslikul eesmärgil teostatava vaalapüügi nime all toimuva vaalapüügiga, ja nõuab laiemat arutelu vaalapüügi lõpetamise ja vaalatoodetega kauplemise küsimustes;

Pärast läbirääkimisi

| 17. | nõuab, et juhul, kui läbirääkimised on edukad, viiks komisjon läbi teise mõjuhindamise, et hinnata lepingu eeldatavat kasu ja kahju ELi tööhõive ja majanduskasvu jaoks, analüüsides muu hulgas mõju avaldumist tundlikes valdkondades nagu auto- ja elektroonikatööstus, ning kasutegurit ELi aktiivsete huvide jaoks; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et juhul, kui läbirääkimised on edukad, viiks komisjon läbi teise mõjuhindamise, et hinnata lepingu eeldatavat kasu ja kahju ELi tööhõive ja majanduskasvu jaoks, analüüsides muu hulgas mõju avaldumist tundlikes valdkondades nagu auto- ja elektroonikatööstus, ning kasutegurit ELi aktiivsete huvide jaoks;

| 18. | tuletab meelde, et ELi ja Jaapani võimaliku tulevase vabakaubanduslepingu sõlmimiseks tuleb küsida Euroopa Parlamendi nõusolekut, nagu see on sätestatud Lissaboni lepingus; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et ELi ja Jaapani võimaliku tulevase vabakaubanduslepingu sõlmimiseks tuleb küsida Euroopa Parlamendi nõusolekut, nagu see on sätestatud Lissaboni lepingus;

*

* *

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jaapani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jaapani valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 31.

(2)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 94.

(3)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 101.

(4)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 34.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0412.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0565.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0225.

(8)  ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 46.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0246.

---

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/21

---

Neljapäev, 25. oktoober 2012ELi aruanne poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (2011)

P7_TA(2012)0399

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2011. aasta aruande teemal poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (2012/2063(INI))

2014/C 72 E/03

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika „Euroopa konsensus” (1) kohta artikleid 9 ja 35, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika „Euroopa konsensus” (1) kohta artikleid 9 ja 35,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist ja eriti selle artikli 21 lõiget 2, milles kehtestatakse ELi välissuhete põhimõtted ja eesmärgid, ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist ja eriti selle artikli 21 lõiget 2, milles kehtestatakse ELi välissuhete põhimõtted ja eesmärgid, ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 lõiget 2,

| — | võttes arvesse ÜRO 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ning püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ning püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni,

| — | võttes arvesse AKV–EÜ koostöölepingu (Cotonou lepingu) artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–EÜ koostöölepingu (Cotonou lepingu) artiklit 12,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti EÜ 2011. aasta aruanne poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (SEC(2011)1627), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti EÜ 2011. aasta aruanne poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (SEC(2011)1627),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Euroopa Liit rahvusvahelise arengupartnerina. Kiirendada edasiminekut aastatuhande arengueesmärkide saavutamise suunas” (SEC(2008)0434), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Euroopa Liit rahvusvahelise arengupartnerina. Kiirendada edasiminekut aastatuhande arengueesmärkide saavutamise suunas” (SEC(2008)0434),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe kohta ja töökava aastateks 2010–2013 (SEC(2010)0421), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe kohta ja töökava aastateks 2010–2013 (SEC(2010)0421),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Arengupoliitika sidusus: tervet Euroopa Liitu hõlmava poliitikaraamistiku kehtestamine” (COM(2009)0458), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Arengupoliitika sidusus: tervet Euroopa Liitu hõlmava poliitikaraamistiku kehtestamine” (COM(2009)0458),

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi poliitikavaldkondade arengusidususe ja laiendatud ametliku arenguabi kontseptsiooni kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi poliitikavaldkondade arengusidususe ja laiendatud ametliku arenguabi kontseptsiooni kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldusi poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (dokument 09317/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldusi poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (dokument 09317/2012),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldusi „ELi arengupoliitika mõju suurendamine: muutuste kava” (dokument 09369/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldusi „ELi arengupoliitika mõju suurendamine: muutuste kava” (dokument 09369/2012),

| — | võttes arvesse nõukogu 16. märtsi 2012. aasta järeldusi ELi lähenemisviisi kohta kaubandusele, majanduskasvule ja arengule järgmisel kümnendil (dokument 07412/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. märtsi 2012. aasta järeldusi ELi lähenemisviisi kohta kaubandusele, majanduskasvule ja arengule järgmisel kümnendil (dokument 07412/2012),

| — | võttes arvesse nõukogu 3. mai 2012. aasta järeldusi rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi kohta (dokument 09417/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 3. mai 2012. aasta järeldusi rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi kohta (dokument 09417/2012),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. novembri 2009. aasta järeldusi poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (dokument 16079/2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. novembri 2009. aasta järeldusi poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (dokument 16079/2009),

| — | võttes arvesse Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni ja OECD arenguabi komitee Euroopa Liidu 2012. aasta ülevaadet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni ja OECD arenguabi komitee Euroopa Liidu 2012. aasta ülevaadet,

| — | võttes arvesse 9. juulil 2012 avaldatud ELi arenguabi rahastamise aruandekohustust ning ELi ja liikmesriikide edusamme käsitlevat 2012. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. juulil 2012 avaldatud ELi arenguabi rahastamise aruandekohustust ning ELi ja liikmesriikide edusamme käsitlevat 2012. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse Evert Vermeeri ühingu 2012. aasta veebruari uurimust „ELi toorainepoliitika ja kaevandamine Rwandas – poliitikavaldkondade arengusidusus praktikas”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Evert Vermeeri ühingu 2012. aasta veebruari uurimust „ELi toorainepoliitika ja kaevandamine Rwandas – poliitikavaldkondade arengusidusus praktikas”,

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 21. istungjärgul 28. septembril 2010. aastal vastu võetud deklaratsiooni A(2010)21584, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 21. istungjärgul 28. septembril 2010. aastal vastu võetud deklaratsiooni A(2010)21584,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, kalanduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0302/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, kalanduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0302/2012),

| A. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 208 on liidu arengukoostöö poliitika põhieesmärgiks vaesuse vähendamine ja pikemas perspektiivis selle kaotamine, nagu on sedastatud Euroopa arengukonsensuses; arvestades, et liit võtab elluviidavas ja arenguriikidele tõenäoliselt mõju avaldavas poliitikas arvesse arengukoostöö eesmärke, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 208 on liidu arengukoostöö poliitika põhieesmärgiks vaesuse vähendamine ja pikemas perspektiivis selle kaotamine, nagu on sedastatud Euroopa arengukonsensuses; arvestades, et liit võtab elluviidavas ja arenguriikidele tõenäoliselt mõju avaldavas poliitikas arvesse arengukoostöö eesmärke,

| B. | arvestades, et Euroopa Liit on võtnud kohustuse tagada poliitikavaldkondade arengusidusus, mis on kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2005. aasta järeldustega ning mida kinnitati hiljuti uuesti poliitikavaldkondade arengusidusust käsitlevates järeldustes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liit on võtnud kohustuse tagada poliitikavaldkondade arengusidusus, mis on kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2005. aasta järeldustega ning mida kinnitati hiljuti uuesti poliitikavaldkondade arengusidusust käsitlevates järeldustes;

| C. | arvestades, et ELi kaubanduse, põllumajanduse, kalanduse, kliima, intellektuaalomandi, rände, rahastamise, relvade ja toorainega seotud poliitikavaldkondades esineb selget ebasidusust, mis mõjutab arengueesmärke; arvestades, et poliitikavaldkondade sidusus arenguga võib vähendada vaesust, leides ELi poliitikavaldkondade vahel olulise koostoime; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi kaubanduse, põllumajanduse, kalanduse, kliima, intellektuaalomandi, rände, rahastamise, relvade ja toorainega seotud poliitikavaldkondades esineb selget ebasidusust, mis mõjutab arengueesmärke; arvestades, et poliitikavaldkondade sidusus arenguga võib vähendada vaesust, leides ELi poliitikavaldkondade vahel olulise koostoime;

| D. | arvestades, et muutuste kavas esitatud uue arengupoliitika raamistikus püütakse saavutada poliitikavaldkondade arengusidusust nii liidus kui ka liidu ja liikmesriikide puhul, toetades ühist programmitööd ja rõhutades ELi rolli koordineerija, kokkukutsuja ja poliitikakujundajana; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et muutuste kavas esitatud uue arengupoliitika raamistikus püütakse saavutada poliitikavaldkondade arengusidusust nii liidus kui ka liidu ja liikmesriikide puhul, toetades ühist programmitööd ja rõhutades ELi rolli koordineerija, kokkukutsuja ja poliitikakujundajana;

| E. | arvestades, et 2015. aasta järgne rahvusvaheline arengukoostöö raamistik võib edendada oluliste arenguküsimuste ja muude üleilmsete probleemide lahendamist ning aidata rakendada inimeste õigusi ja täita nende vajadusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2015. aasta järgne rahvusvaheline arengukoostöö raamistik võib edendada oluliste arenguküsimuste ja muude üleilmsete probleemide lahendamist ning aidata rakendada inimeste õigusi ja täita nende vajadusi;

| F. | arvestades, et parandustele vaatamata on Euroopa põllumajandustoodete jaoks antavatel otsestel ja kaudsetel toetustel toiduga kindlustatusele ja arenguriikide elujõulise põllumajandussektori arengule jätkuvalt negatiivne mõju; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et parandustele vaatamata on Euroopa põllumajandustoodete jaoks antavatel otsestel ja kaudsetel toetustel toiduga kindlustatusele ja arenguriikide elujõulise põllumajandussektori arengule jätkuvalt negatiivne mõju;

| G. | arvestades, et EL on võtnud endale ülesande saavutada 2015. aastaks ÜRO püstitatud eesmärk eraldada ametlikuks arenguabiks kogurahvatulust 0,7 %; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL on võtnud endale ülesande saavutada 2015. aastaks ÜRO püstitatud eesmärk eraldada ametlikuks arenguabiks kogurahvatulust 0,7 %;

| H. | arvestades Euroopa Liidu Kohtu 2008. aasta novembri otsust, mille kohaselt peab Euroopa Investeerimispanga (EIP) tehingute prioriteet arenguriikides olema areng enne mis tahes majanduslikke või poliitilisi eesmärke; |
| --- | --- |

H.

arvestades Euroopa Liidu Kohtu 2008. aasta novembri otsust, mille kohaselt peab Euroopa Investeerimispanga (EIP) tehingute prioriteet arenguriikides olema areng enne mis tahes majanduslikke või poliitilisi eesmärke;

| I. | arvestades, et paljud uuringud on näidanud, et arenguriikidest voolab ebaseaduslikult välja 850 miljardit kuni 1 triljon USA dollarit aastas, mis kahjustab tõsiselt arenguriikide eelarvetulusid ja sellest tulenevalt nende võimet ise ennast arendada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et paljud uuringud on näidanud, et arenguriikidest voolab ebaseaduslikult välja 850 miljardit kuni 1 triljon USA dollarit aastas, mis kahjustab tõsiselt arenguriikide eelarvetulusid ja sellest tulenevalt nende võimet ise ennast arendada;

| J. | arvestades, et muutuste kava (COM(2011)0637) eesmärgi raames suurendada ELi arenguabi mõju rõhutatakse, et areng, demokraatia, inimõigused, hea valitsemistava ja julgeolek on üksteisest lahutamatud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et muutuste kava (COM(2011)0637) eesmärgi raames suurendada ELi arenguabi mõju rõhutatakse, et areng, demokraatia, inimõigused, hea valitsemistava ja julgeolek on üksteisest lahutamatud;

| K. | arvestades, et riigihanked moodustavad 19 % maailma SKPst ja nende summa on peaaegu 40 korda suurem kui summa, mille EL ja liikmesriigid eraldavad ametlikuks arenguabiks; arvestades, et seetõttu on sel väga suur potentsiaal olla vahend, mille abil viia ellu jätkusuutlikku valitsemispoliitikat nii ELis kui ka liidult ametlikku arenguabi saavates riikides; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et riigihanked moodustavad 19 % maailma SKPst ja nende summa on peaaegu 40 korda suurem kui summa, mille EL ja liikmesriigid eraldavad ametlikuks arenguabiks; arvestades, et seetõttu on sel väga suur potentsiaal olla vahend, mille abil viia ellu jätkusuutlikku valitsemispoliitikat nii ELis kui ka liidult ametlikku arenguabi saavates riikides;

| L. | arvestades, et igal aastal sureb hinnanguliselt 2,6 miljonit last alatoitluse tõttu ning kui seda ei suudeta piirata, ähvardavad järgmise 15 aasta jooksul peaaegu poolt miljardit last alatoitumusest tingitud püsivad kahjustused; arvestades, et ligikaudu üks kolmandik eelkooliealistest lastest maailmas on praegu alakaalulised (oma vanuse kohta liiga väikse kaaluga) või kasvus kängu jäänud (oma vanuse kohta liiga lühikesed); arvestades, et alatoitumusega seotud kulu riikidele on 2–4 % SKPst ning üksikisikule 11 % eluaja sissetulekust, kuigi samal ajal on olemas järele proovitud kulutasuvad toitumisvaldkonna sekkumismeetmed, mis tähendaksid kindlat investeeringut; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et igal aastal sureb hinnanguliselt 2,6 miljonit last alatoitluse tõttu ning kui seda ei suudeta piirata, ähvardavad järgmise 15 aasta jooksul peaaegu poolt miljardit last alatoitumusest tingitud püsivad kahjustused; arvestades, et ligikaudu üks kolmandik eelkooliealistest lastest maailmas on praegu alakaalulised (oma vanuse kohta liiga väikse kaaluga) või kasvus kängu jäänud (oma vanuse kohta liiga lühikesed); arvestades, et alatoitumusega seotud kulu riikidele on 2–4 % SKPst ning üksikisikule 11 % eluaja sissetulekust, kuigi samal ajal on olemas järele proovitud kulutasuvad toitumisvaldkonna sekkumismeetmed, mis tähendaksid kindlat investeeringut;

| M. | arvestades, et 2030. aastaks kasvab nõudlus energia ja vee järele eeldatavasti 40 % ning nõudlus toidu järele 50 % ning arvestades, et rahvastiku kasv koos kasvava keskklassiga arenevates ja arenguriikides paneb loodusressursid, eeskätt vee-, energia- ja maaressursid ning keskkonna suure surve alla; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2030. aastaks kasvab nõudlus energia ja vee järele eeldatavasti 40 % ning nõudlus toidu järele 50 % ning arvestades, et rahvastiku kasv koos kasvava keskklassiga arenevates ja arenguriikides paneb loodusressursid, eeskätt vee-, energia- ja maaressursid ning keskkonna suure surve alla;

| N. | arvestades, et inimarengu ja inimeste julgeoleku mõistetel on neli ühist põhilähtepunkti: need on inimkesksed; need on mitmemõõtmelised; need hõlmavad laiaulatuslikke seisukohti inimarengu kohta pikaajalises plaanis; need käsitlevad kroonilist vaesust (3); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et inimarengu ja inimeste julgeoleku mõistetel on neli ühist põhilähtepunkti: need on inimkesksed; need on mitmemõõtmelised; need hõlmavad laiaulatuslikke seisukohti inimarengu kohta pikaajalises plaanis; need käsitlevad kroonilist vaesust (3);

| O. | arvestades, et kahe uue siseküsimuste peadirektoraadi fondi välismõõde ning arengukoostöö rahastamisvahendi uue üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja probleemide programmi rände ja varjupaiga komponent hõlmab – nagu eeldavad esitatud prioriteedid – sarnaseid temaatilisi valdkondi, kuigi eri vaatepunktidest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kahe uue siseküsimuste peadirektoraadi fondi välismõõde ning arengukoostöö rahastamisvahendi uue üleilmse tähtsusega avalike hüvede ja probleemide programmi rände ja varjupaiga komponent hõlmab – nagu eeldavad esitatud prioriteedid – sarnaseid temaatilisi valdkondi, kuigi eri vaatepunktidest;

| P. | arvestades, et kliinilised uuringud, mida Lääne-Euroopa eetikakomiteed enam ei luba, kiidetakse heaks selliste riikide nagu India, Hiina, Argentina ja Venemaa kohalikes eetikakomiteedes; arvestades, et ettevõtted ja reguleerivad asutused (4) eiravad eeskätt arenguriikide jaoks üliolulisi eetilisi põhimõtteid – mida on kajastatud Helsingi deklaratsioonis; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kliinilised uuringud, mida Lääne-Euroopa eetikakomiteed enam ei luba, kiidetakse heaks selliste riikide nagu India, Hiina, Argentina ja Venemaa kohalikes eetikakomiteedes; arvestades, et ettevõtted ja reguleerivad asutused (4) eiravad eeskätt arenguriikide jaoks üliolulisi eetilisi põhimõtteid – mida on kajastatud Helsingi deklaratsioonis;

| Q. | arvestades, et kultuur on kõigis oma mõõtmetes jätkusuutliku arengu põhikomponent, sest materiaalse ja mittemateriaalse pärandi, loovtööstuse ja kunstiliste väljenduste mitmekesiste vormide kaudu aitab see jõuliselt kaasa majanduslikule arengule, sotsiaalsele stabiilsusele ja keskkonna kaitsmisele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kultuur on kõigis oma mõõtmetes jätkusuutliku arengu põhikomponent, sest materiaalse ja mittemateriaalse pärandi, loovtööstuse ja kunstiliste väljenduste mitmekesiste vormide kaudu aitab see jõuliselt kaasa majanduslikule arengule, sotsiaalsele stabiilsusele ja keskkonna kaitsmisele;

| R. | arvestades, et uuringud näitavad, et kui naised on haritud ning suudavad teenida ja hallata oma sissetulekut, toob see kaasa palju positiivseid tagajärgi: emade ja laste suremus väheneb, naiste ja laste tervishoid ja toitumine paraneb, põllumajanduslik tootlikkus suureneb, kliimamuutust on võimalik leevendada, rahvastiku kasv aeglustub, majandus kasvab ning vaesustsüklid katkevad (5); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et uuringud näitavad, et kui naised on haritud ning suudavad teenida ja hallata oma sissetulekut, toob see kaasa palju positiivseid tagajärgi: emade ja laste suremus väheneb, naiste ja laste tervishoid ja toitumine paraneb, põllumajanduslik tootlikkus suureneb, kliimamuutust on võimalik leevendada, rahvastiku kasv aeglustub, majandus kasvab ning vaesustsüklid katkevad (5);

| S. | arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) võib aidata leevendada kliimamuutust nii omaenda tekitatava kasvuhoonegaaside heite vähendamise abil kui ka kasutades oma võimalusi selleks, et vähendada heidet muudes sektorites ning tegelda süsteemse muutuse ja nn bumerangiefekti küsimusega, nt dematerialiseerimise ja veebi kaudu kättesaadavaks tegemise abil, transpordi ja reisimise asendamisega, järelevalve- ja haldamisrakenduste kaudu, suurema energiatõhususega tootmise ja kasutamise ajal ning toote elutsükli hoolika juhtimise ja ringlusse võtmise kaudu; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) võib aidata leevendada kliimamuutust nii omaenda tekitatava kasvuhoonegaaside heite vähendamise abil kui ka kasutades oma võimalusi selleks, et vähendada heidet muudes sektorites ning tegelda süsteemse muutuse ja nn bumerangiefekti küsimusega, nt dematerialiseerimise ja veebi kaudu kättesaadavaks tegemise abil, transpordi ja reisimise asendamisega, järelevalve- ja haldamisrakenduste kaudu, suurema energiatõhususega tootmise ja kasutamise ajal ning toote elutsükli hoolika juhtimise ja ringlusse võtmise kaudu;

| T. | arvestades, et arenguabi komitee 2007. aasta Euroopa Ühenduste eksperthinnangus on märgitud, et arusaamine eelarvetoetuse asjakohasusest kohalikus kontekstis on oluline; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et arenguabi komitee 2007. aasta Euroopa Ühenduste eksperthinnangus on märgitud, et arusaamine eelarvetoetuse asjakohasusest kohalikus kontekstis on oluline;

| U. | arvestades, et haridus võib täita määravat rolli nii keskkonna jätkusuutlikkuses, tervishoius ja majanduskasvus ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamises üldiselt kui ka rahu tagamises; arvestades, et haridus võib vahest enne muid valdkondi pakkuda selgesti nähtavaid varaseid nn rahudividende, millest võib sõltuda rahulepingute püsimajäämine, kui haridussüsteemid on kaasavad ja võtnud sihiks edendada suhtumist, mis soodustab vastastikust mõistmist, sallivust ja austust ning muudab sel viisil ühiskonnad vägivallakonfliktidele vähem vastuvõtlikuks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et haridus võib täita määravat rolli nii keskkonna jätkusuutlikkuses, tervishoius ja majanduskasvus ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamises üldiselt kui ka rahu tagamises; arvestades, et haridus võib vahest enne muid valdkondi pakkuda selgesti nähtavaid varaseid nn rahudividende, millest võib sõltuda rahulepingute püsimajäämine, kui haridussüsteemid on kaasavad ja võtnud sihiks edendada suhtumist, mis soodustab vastastikust mõistmist, sallivust ja austust ning muudab sel viisil ühiskonnad vägivallakonfliktidele vähem vastuvõtlikuks;

Poliitikavaldkondade arengusidususe jõustamine

| 1. | tunneb heameelt ELi jõupingutuste üle poliitikavaldkondade arengusidususe saavutamiseks; rõhutab, et poliitikavaldkondade arengusidusus ei ole mitte ainult seadusjärgne kohustus, vaid et usaldusväärse, läbipaistva, inimõigustel põhineva ja kaasava poliitika kavandamine annab ELile võimaluse rajada arenguriikidega võrdse ja jätkusuutliku partnerlussuhte, mis kujutab endast enamat kui vaid arengukoostöö; rõhutab ka, et poliitikavaldkondade arengusidususest lähtuv poliitika pakub arenguriikide valitsustele ja ühiskondadele võimalust ja vastutust ise edu saavutada; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt ELi jõupingutuste üle poliitikavaldkondade arengusidususe saavutamiseks; rõhutab, et poliitikavaldkondade arengusidusus ei ole mitte ainult seadusjärgne kohustus, vaid et usaldusväärse, läbipaistva, inimõigustel põhineva ja kaasava poliitika kavandamine annab ELile võimaluse rajada arenguriikidega võrdse ja jätkusuutliku partnerlussuhte, mis kujutab endast enamat kui vaid arengukoostöö; rõhutab ka, et poliitikavaldkondade arengusidususest lähtuv poliitika pakub arenguriikide valitsustele ja ühiskondadele võimalust ja vastutust ise edu saavutada;

| 2. | on seisukohal, et poliitikavaldkondade arengusidususe alus peab olema riigi või piirkonna õiguse tunnustamine määratleda demokraatlikult omaenda poliitika, prioriteedid ja strateegiad, millega kaitsta oma elanikkonna toimetulekut kooskõlas ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvahelise paktiga; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et poliitikavaldkondade arengusidususe alus peab olema riigi või piirkonna õiguse tunnustamine määratleda demokraatlikult omaenda poliitika, prioriteedid ja strateegiad, millega kaitsta oma elanikkonna toimetulekut kooskõlas ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvahelise paktiga;

| 3. | tunneb heameelt aastateks 2011–2014 ette nähtud kaheksa tegevusvaldkonna üle, mille komisjon valis välja oma ettepanekus ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitleva uue poliitika kohta; rõhutab ettevõtja sotsiaalse vastutusega seotud kohustuste ja tööandjate julgustamise tähtsust rakendamaks praegu kehtivatest õigusnormidest ambitsioonikamaid sotsiaalseid standardeid, sh võimalust areneda ja saavutada selline tunnustus nagu sotsiaalse märgistusega ettevõte; palub komisjonil toetada liikmesriike asjaomaste kohustuste rakendamise ning nende õigusliku jõustamise üle põhjaliku järelevalve teostamisel; nõuab tungivalt, et tulevane ettevõtja sotsiaalset vastutust puudutav algatus kajastaks poliitikavaldkondade arengusidususega seotud kohustusi ning püüdleks ettevõtja sotsiaalse vastutuse siduvate standardite poole; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt aastateks 2011–2014 ette nähtud kaheksa tegevusvaldkonna üle, mille komisjon valis välja oma ettepanekus ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitleva uue poliitika kohta; rõhutab ettevõtja sotsiaalse vastutusega seotud kohustuste ja tööandjate julgustamise tähtsust rakendamaks praegu kehtivatest õigusnormidest ambitsioonikamaid sotsiaalseid standardeid, sh võimalust areneda ja saavutada selline tunnustus nagu sotsiaalse märgistusega ettevõte; palub komisjonil toetada liikmesriike asjaomaste kohustuste rakendamise ning nende õigusliku jõustamise üle põhjaliku järelevalve teostamisel; nõuab tungivalt, et tulevane ettevõtja sotsiaalset vastutust puudutav algatus kajastaks poliitikavaldkondade arengusidususega seotud kohustusi ning püüdleks ettevõtja sotsiaalse vastutuse siduvate standardite poole;

| 4. | rõhutab, et poliitikavaldkondade arengusidusus ei ole mitte ainult tehniline küsimus, vaid see on eelkõige poliitiline kohustus ning Euroopa Parlamendil kui kaasseadusandjal ja demokraatlikult valitud institutsioonil on võtmetähtsusega vastutus luua kohustuste põhjal konkreetne poliitika; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et poliitikavaldkondade arengusidusus ei ole mitte ainult tehniline küsimus, vaid see on eelkõige poliitiline kohustus ning Euroopa Parlamendil kui kaasseadusandjal ja demokraatlikult valitud institutsioonil on võtmetähtsusega vastutus luua kohustuste põhjal konkreetne poliitika;

| 5. | nõuab tungivalt, et Euroopa arengukonsensus, kaasa arvatud selles sätestatud poliitikavaldkondade arengusidususe määratlus, jääks ELi arengupoliitika teoreetiliseks raamistikuks, ning kui seda soovitakse muutuste kava raames läbi vaadata või asendada, peaksid selles protsessis osalema need institutsioonid, kes selle lõid; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et Euroopa arengukonsensus, kaasa arvatud selles sätestatud poliitikavaldkondade arengusidususe määratlus, jääks ELi arengupoliitika teoreetiliseks raamistikuks, ning kui seda soovitakse muutuste kava raames läbi vaadata või asendada, peaksid selles protsessis osalema need institutsioonid, kes selle lõid;

| 6. | tuletab meelde, et kõik uued muutuste kavast lähtuvad poliitilised suundumused 11. Euroopa Arengufondi raames peavad olema kooskõlas Cotonou lepingu sätte ja mõttega; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et kõik uued muutuste kavast lähtuvad poliitilised suundumused 11. Euroopa Arengufondi raames peavad olema kooskõlas Cotonou lepingu sätte ja mõttega;

| 7. | rõhutab, et läbipaistvus kõikides valdkondades aitab kaasa poliitikavaldkondade arengusidususe saavutamisele, sest see võib ära hoida soovimatut ebasidusust ning on tõhus vahend ka huvide kokkupõrke korral; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et läbipaistvus kõikides valdkondades aitab kaasa poliitikavaldkondade arengusidususe saavutamisele, sest see võib ära hoida soovimatut ebasidusust ning on tõhus vahend ka huvide kokkupõrke korral;

| 8. | nõuab, et igal aastal korraldataks riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi esindajate struktureeritud kohtumisi, et tagada järjepidevus arenguabi kasutamisel; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et igal aastal korraldataks riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi esindajate struktureeritud kohtumisi, et tagada järjepidevus arenguabi kasutamisel;

| 9. | juhib poliitikavaldkondade arengusidususe keerulise küsimusega seoses tähelepanu teadmiste kogumise ja eksperditeadmiste olulisusele; palub seepärast komisjonil tagada tingimused, mille kohaselt on teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi mõne programmi keskmes poliitikavaldkondade arengusidususe jaoks olulised küsimused; soovitab ka arengualaste teadusuuringute strateegia koostamist ja edendamist eesmärgiga teha koostööd teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi, teiste teadusega seotud peadirektoraatide ning muude asjakohaste komisjoniväliste asutustega, nt OECD ja Maailmapangaga; |
| --- | --- |

9.

juhib poliitikavaldkondade arengusidususe keerulise küsimusega seoses tähelepanu teadmiste kogumise ja eksperditeadmiste olulisusele; palub seepärast komisjonil tagada tingimused, mille kohaselt on teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi mõne programmi keskmes poliitikavaldkondade arengusidususe jaoks olulised küsimused; soovitab ka arengualaste teadusuuringute strateegia koostamist ja edendamist eesmärgiga teha koostööd teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi, teiste teadusega seotud peadirektoraatide ning muude asjakohaste komisjoniväliste asutustega, nt OECD ja Maailmapangaga;

| 10. | nõuab tungivalt, et komisjoni mõjuhinnangutes ja Euroopa Parlamendi koostatavates mõjuhinnangutes vastatakse küsimustele, mis puudutavad 2009. aasta mõju hindamise suunistes sätestatud ELi-sisese ja ELi-välise poliitika majanduslikke, keskkonna- ja sotsiaalseid mõjusid; palub ka komisjonil lõpetada mõjuhinnangud enne poliitilist ettepanekut, et kodanikuühiskonna organisatsioonid ja muud asjakohased sidusrühmad saaksid protsessis osaleda ning pakkuda sel viisil suutlikkuse seisukohalt lisaväärtust; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et komisjoni mõjuhinnangutes ja Euroopa Parlamendi koostatavates mõjuhinnangutes vastatakse küsimustele, mis puudutavad 2009. aasta mõju hindamise suunistes sätestatud ELi-sisese ja ELi-välise poliitika majanduslikke, keskkonna- ja sotsiaalseid mõjusid; palub ka komisjonil lõpetada mõjuhinnangud enne poliitilist ettepanekut, et kodanikuühiskonna organisatsioonid ja muud asjakohased sidusrühmad saaksid protsessis osaleda ning pakkuda sel viisil suutlikkuse seisukohalt lisaväärtust;

| 11. | rõhutab, et komisjoni mõjuhindamise komitee ja samasugune Euroopa Parlamendi loodav institutsioon vajab piisavaid arengupoliitikaalaseid eksperditeadmisi, et täita oma kohustust kinnitada mõjuhinnangute kvaliteeti poliitikavaldkondade arengusidususe vaatepunktist; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et komisjoni mõjuhindamise komitee ja samasugune Euroopa Parlamendi loodav institutsioon vajab piisavaid arengupoliitikaalaseid eksperditeadmisi, et täita oma kohustust kinnitada mõjuhinnangute kvaliteeti poliitikavaldkondade arengusidususe vaatepunktist;

| 12. | soovitab lisada viite poliitikavaldkondade arengusidususele ELi poliitika ülevaadetesse ja järelhindamistesse, kui see on asjakohane; on seisukohal, et Euroopa Arengufondi või arengukoostöö rahastamisvahendi kaudu elluviidavate programmide hindamine peaks hõlmama hinnangut nende tagajärgede kohta poliitikavaldkondade arengusidususe jaoks; |
| --- | --- |

12.

soovitab lisada viite poliitikavaldkondade arengusidususele ELi poliitika ülevaadetesse ja järelhindamistesse, kui see on asjakohane; on seisukohal, et Euroopa Arengufondi või arengukoostöö rahastamisvahendi kaudu elluviidavate programmide hindamine peaks hõlmama hinnangut nende tagajärgede kohta poliitikavaldkondade arengusidususe jaoks;

| 13. | tunnustab asjaolu, et eesistujariigi Taani tööprogrammi on lisatud konkreetsed poliitikavaldkondade arengusidususega seotud lubadused, ning palub järgmistel eesistujariikidel seda eeskuju järgida; |
| --- | --- |

13.

tunnustab asjaolu, et eesistujariigi Taani tööprogrammi on lisatud konkreetsed poliitikavaldkondade arengusidususega seotud lubadused, ning palub järgmistel eesistujariikidel seda eeskuju järgida;

| 14. | tunnustab komisjoni kolmandat iga kahe aasta tagant koostatavat aruannet poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (2011), kuid jagab nõukogu seisukohta, et järgmistesse aruannetesse on vaja lisada sõltumatu hinnang edusammude kohta, mis hõlmavad kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid tagajärgi ning poliitilisest ebasidususest põhjustatud kulusid; soovitab tulevastesse aruannetesse lisada ka põhjaliku ülevaate poliitikavaldkondade arengusidususega seotud tulemustest riigitasandi dialoogides, et muuta arenguriikide kodanike hääled kuuldavaks; |
| --- | --- |

14.

tunnustab komisjoni kolmandat iga kahe aasta tagant koostatavat aruannet poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (2011), kuid jagab nõukogu seisukohta, et järgmistesse aruannetesse on vaja lisada sõltumatu hinnang edusammude kohta, mis hõlmavad kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid tagajärgi ning poliitilisest ebasidususest põhjustatud kulusid; soovitab tulevastesse aruannetesse lisada ka põhjaliku ülevaate poliitikavaldkondade arengusidususega seotud tulemustest riigitasandi dialoogides, et muuta arenguriikide kodanike hääled kuuldavaks;

| 15. | kutsub liikmesriike ja nende parlamente üles edendama poliitikavaldkondade arengusidusust konkreetse, siduvaid ajakavasid sisaldava tööprogrammi kaudu, et parandada Euroopa poliitikavaldkondade arengusidususe tööprogrammi; |
| --- | --- |

15.

kutsub liikmesriike ja nende parlamente üles edendama poliitikavaldkondade arengusidusust konkreetse, siduvaid ajakavasid sisaldava tööprogrammi kaudu, et parandada Euroopa poliitikavaldkondade arengusidususe tööprogrammi;

| 16. | nõustub komisjoniga, et järgmise poliitikavaldkondade arengusidususe jooksva programmi ettevalmistamise käigus on vaja seda teemat Euroopa välisteenistuse, liikmesriikide ja kõigi asjakohaste sidusrühmadega, näiteks VKEde ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega laiemalt arutada; nõustub, et kui kasutada vähem näitajaid koos täpsema ja parema järelevalvega, võib see parandada raamistiku toimivust ja hõlbustada järelevalvet; |
| --- | --- |

16.

nõustub komisjoniga, et järgmise poliitikavaldkondade arengusidususe jooksva programmi ettevalmistamise käigus on vaja seda teemat Euroopa välisteenistuse, liikmesriikide ja kõigi asjakohaste sidusrühmadega, näiteks VKEde ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega laiemalt arutada; nõustub, et kui kasutada vähem näitajaid koos täpsema ja parema järelevalvega, võib see parandada raamistiku toimivust ja hõlbustada järelevalvet;

| 17. | palub kõrgel esindajal ja Euroopa välisteenistusel kinnitada oma olulisi rolle poliitikavaldkondade arengusidususe elluviimisel; |
| --- | --- |

17.

palub kõrgel esindajal ja Euroopa välisteenistusel kinnitada oma olulisi rolle poliitikavaldkondade arengusidususe elluviimisel;

| 18. | soovitab kehtestada poliitikavaldkondade arengusidusus Euroopa välisteenistuse ja delegatsioonide jaoks selge eesmärgina ning tugevdada veelgi ELi poliitilist dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioonide, kohalike parlamentide ja muude sidusrühmadega, paluda neil koguda teavet ebasidususe ja vastavuse kohta, täiendada poliitikavaldkondade arengusidususe viiteid programmidokumentides ja jõustada need, ning arendada (koos arengu ja koostöö peadirektoraadiga) välja koolitusprogramm Euroopa välisteenistuse uute töötajate jaoks, et nad suudaksid mõista, mis on poliitikavaldkondade arengusidusus, ja oskaksid seda kohaldada; märgib, et delegatsioonidele ja peakorteritele tuleb selle ülesande täitmiseks anda piisavalt vahendeid; |
| --- | --- |

18.

soovitab kehtestada poliitikavaldkondade arengusidusus Euroopa välisteenistuse ja delegatsioonide jaoks selge eesmärgina ning tugevdada veelgi ELi poliitilist dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioonide, kohalike parlamentide ja muude sidusrühmadega, paluda neil koguda teavet ebasidususe ja vastavuse kohta, täiendada poliitikavaldkondade arengusidususe viiteid programmidokumentides ja jõustada need, ning arendada (koos arengu ja koostöö peadirektoraadiga) välja koolitusprogramm Euroopa välisteenistuse uute töötajate jaoks, et nad suudaksid mõista, mis on poliitikavaldkondade arengusidusus, ja oskaksid seda kohaldada; märgib, et delegatsioonidele ja peakorteritele tuleb selle ülesande täitmiseks anda piisavalt vahendeid;

| 19. | rõhutab, et ELi delegatsioonidel on keskne roll eelarvetoetuse kavandamisel ja haldamisel, ning et neile tuleb tagada selleks vastavad vahendid; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et ELi delegatsioonidel on keskne roll eelarvetoetuse kavandamisel ja haldamisel, ning et neile tuleb tagada selleks vastavad vahendid;

| 20. | tuletab meelde AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 12 ülimat tähtsust ning komisjoni kohustust teavitada korrapäraselt AKV riikide rühma sekretariaati kavandatud ettepanekutest, mis võivad mõjutada AKV riikide huve; palub komisjonil teavitada sellistest protsessidest ka Euroopa Parlamenti; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 12 ülimat tähtsust ning komisjoni kohustust teavitada korrapäraselt AKV riikide rühma sekretariaati kavandatud ettepanekutest, mis võivad mõjutada AKV riikide huve; palub komisjonil teavitada sellistest protsessidest ka Euroopa Parlamenti;

| 21. | tunnustab komisjoni ettepanekut süvendada koostööd Euroopa Parlamendi ja riiklike parlamentidega poliitikavaldkondade arengusidususe valdkonnas, osaledes nendega rohkemates temaatilistes arvamuste vahetustes ning aidates neil saavutada spetsiifiline analüüsivõime, millega aidata kaasa poliitikavaldkondade arengusidususe edendamisele ELis; arvab, et need riiklike parlamentide, Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelised arvamuste vahetused peaksid toimuma struktureeritud iga-aastaste kohtumiste vormis, mis hõlmavad selgeid eesmärke ning ülesannete täitmise järelevalvet, millega püütakse tugevdada poliitikavaldkondade arengusidusust ELis; |
| --- | --- |

21.

tunnustab komisjoni ettepanekut süvendada koostööd Euroopa Parlamendi ja riiklike parlamentidega poliitikavaldkondade arengusidususe valdkonnas, osaledes nendega rohkemates temaatilistes arvamuste vahetustes ning aidates neil saavutada spetsiifiline analüüsivõime, millega aidata kaasa poliitikavaldkondade arengusidususe edendamisele ELis; arvab, et need riiklike parlamentide, Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelised arvamuste vahetused peaksid toimuma struktureeritud iga-aastaste kohtumiste vormis, mis hõlmavad selgeid eesmärke ning ülesannete täitmise järelevalvet, millega püütakse tugevdada poliitikavaldkondade arengusidusust ELis;

| 22. | on seisukohal, et riigihankeid tuleks kasutada tõhusalt ELi üldiste jätkusuutliku arengu eesmärkide saavutamiseks ning seepärast peaksid tulevased riigihankeid käsitlevad direktiivid võimaldama jätkusuutlikkuse kriteeriumide lõimimist kogu hankeprotsessi; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et riigihankeid tuleks kasutada tõhusalt ELi üldiste jätkusuutliku arengu eesmärkide saavutamiseks ning seepärast peaksid tulevased riigihankeid käsitlevad direktiivid võimaldama jätkusuutlikkuse kriteeriumide lõimimist kogu hankeprotsessi;

Konkreetsed soovitused viie keskse valdkonna kohta

Kaubandus

| 23. | tunneb heameelt, et komisjoni teatises „Kaubandus, majanduskasv ja areng. Kaubandus- ja investeerimispoliitika kohandamine kõige enam abi vajavate riikide vajadustele” võetakse kohustus toetada väiketootjaid ja õiglase, maheda ja eetilise kaubanduse algatusi; peab kahetsusväärseks väheseid püüdlusi peavoolustada õiglase kaubanduse põhimõtted kogu ELi poliitikas; |
| --- | --- |

23.

tunneb heameelt, et komisjoni teatises „Kaubandus, majanduskasv ja areng. Kaubandus- ja investeerimispoliitika kohandamine kõige enam abi vajavate riikide vajadustele” võetakse kohustus toetada väiketootjaid ja õiglase, maheda ja eetilise kaubanduse algatusi; peab kahetsusväärseks väheseid püüdlusi peavoolustada õiglase kaubanduse põhimõtted kogu ELi poliitikas;

| 24. | taunib asjaolu, et Euroopa Komisjon avaldas kaks eraldi aruannet kaubanduse kohta üldiselt ning kaubanduse ja arengu kohta, ning leiab, et see ei olnud poliitikavaldkondade arengusidususe vaatenurgast soodne; |
| --- | --- |

24.

taunib asjaolu, et Euroopa Komisjon avaldas kaks eraldi aruannet kaubanduse kohta üldiselt ning kaubanduse ja arengu kohta, ning leiab, et see ei olnud poliitikavaldkondade arengusidususe vaatenurgast soodne;

| 25. | avaldab kahetsust, et sisemajanduse koguproduktist elaniku kohta on tehtud GSP skeemi ainus kõlblikkuskriteerium, kuna see võib sattuda vastuollu ELi arengueesmärkidega; tuletab meelde oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni SKP täiendamise kohta. Edu mõõtmine muutuvas maailmas (6); |
| --- | --- |

25.

avaldab kahetsust, et sisemajanduse koguproduktist elaniku kohta on tehtud GSP skeemi ainus kõlblikkuskriteerium, kuna see võib sattuda vastuollu ELi arengueesmärkidega; tuletab meelde oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni SKP täiendamise kohta. Edu mõõtmine muutuvas maailmas (6);

| 26. | tuletab meelde Euroopa partnerluslepingutega seoses tekkinud ebajärjepidevusi, nimelt: a) mõnedel riikidel palutakse tungivalt leping alla kirjutada enne, kui selle täpsed tingimused on vastastikku kinnitatud, b) komisjon soovib kustutada turulepääsu käsitleva määruse I lisast 18 riiki, ning c) läbirääkimistel ei panda piisavalt suurt rõhku inimõiguste küsimustele; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde Euroopa partnerluslepingutega seoses tekkinud ebajärjepidevusi, nimelt: a) mõnedel riikidel palutakse tungivalt leping alla kirjutada enne, kui selle täpsed tingimused on vastastikku kinnitatud, b) komisjon soovib kustutada turulepääsu käsitleva määruse I lisast 18 riiki, ning c) läbirääkimistel ei panda piisavalt suurt rõhku inimõiguste küsimustele;

| 27. | on seisukohal, et OECD suunised rahvusvahelistele ettevõtetele tuleks muuta ettevõtete ja tööstustega seotud ELi investeerimislepingutes siduvateks standarditeks, millega tagatakse, et investeerimislepingud sisaldavad sätteid läbipaistvuse ja võitluse kohta ebaseaduslike kapitalivoogudega ning ettevõtete täieliku aruandmise kohta seoses keskkonna- ja sotsiaalküsimustega; juhib tähelepanu sellele, et investeerimislepingud peaksid parandama valitsuste õigusi ja kohustusi reguleerida majandustegevust tundlikes poliitikavaldkondades, näiteks keskkond, ja tugevdama inimväärset tööd laiema avalikkuse ning tulevaste põlvkondade pikemaajalistes huvides; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et OECD suunised rahvusvahelistele ettevõtetele tuleks muuta ettevõtete ja tööstustega seotud ELi investeerimislepingutes siduvateks standarditeks, millega tagatakse, et investeerimislepingud sisaldavad sätteid läbipaistvuse ja võitluse kohta ebaseaduslike kapitalivoogudega ning ettevõtete täieliku aruandmise kohta seoses keskkonna- ja sotsiaalküsimustega; juhib tähelepanu sellele, et investeerimislepingud peaksid parandama valitsuste õigusi ja kohustusi reguleerida majandustegevust tundlikes poliitikavaldkondades, näiteks keskkond, ja tugevdama inimväärset tööd laiema avalikkuse ning tulevaste põlvkondade pikemaajalistes huvides;

Põllumajandus- ja kalanduspoliitika

| 28. | mõistab hukka asjaolu, et vähim arenenud riikidele suunatud ELi kaubandusabi vähenes 2010. aastal 16 %-ni (1,7 miljardit eurot võrreldes vähim arenenud riikide hulka mitte kuuluvatele riikidele antud 8,7 miljardi euroga), võrreldes 22 %-ga 2009. aastal (7); palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti Euroopa Arengufondi vahenditest, mis on aasta ja/või mitme aasta jooksul kulutatud kaubandusabina; |
| --- | --- |

28.

mõistab hukka asjaolu, et vähim arenenud riikidele suunatud ELi kaubandusabi vähenes 2010. aastal 16 %-ni (1,7 miljardit eurot võrreldes vähim arenenud riikide hulka mitte kuuluvatele riikidele antud 8,7 miljardi euroga), võrreldes 22 %-ga 2009. aastal (7); palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti Euroopa Arengufondi vahenditest, mis on aasta ja/või mitme aasta jooksul kulutatud kaubandusabina;

| 29. | teeb komisjonile ettepaneku anda jätkusuutlikele riigihangetele rahvusvahelisel tasandil uut hoogu ning arvab, et sellega kaasnev riigihankeid käsitlevate direktiivide läbivaatamisraamistik peaks andma hankijatele poliitilist ruumi teha teadlikke arengut toetavaid hankealaseid valikuid; |
| --- | --- |

29.

teeb komisjonile ettepaneku anda jätkusuutlikele riigihangetele rahvusvahelisel tasandil uut hoogu ning arvab, et sellega kaasnev riigihankeid käsitlevate direktiivide läbivaatamisraamistik peaks andma hankijatele poliitilist ruumi teha teadlikke arengut toetavaid hankealaseid valikuid;

| 30. | palub komisjonil edendada WTOs aktiivselt mõne abiandja soovitust kitsendada kaubandusabi algatuse kohaldamisala eesmärgiga muuta see jälgitavamaks ja tõhusamaks, ning keskenduda kaubanduse ja arengu seoste põhielementidele, et muuta need tõhusamaks ning tagada abiandjate rahastus; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil edendada WTOs aktiivselt mõne abiandja soovitust kitsendada kaubandusabi algatuse kohaldamisala eesmärgiga muuta see jälgitavamaks ja tõhusamaks, ning keskenduda kaubanduse ja arengu seoste põhielementidele, et muuta need tõhusamaks ning tagada abiandjate rahastus;

| 31. | juhib tähelepanu kolmandate riikidega seotud läbivaadatud intellektuaalomandi õiguse strateegia avaldamisele, mis peaks arengu seisukohalt tagama piisava juurdepääsu ravimitele ning pakkuma tõhusaid stiimuleid farmaatsiauuringuteks, kasutades sobivatel juhtudel, nt tervist ohustavas hädaolukorras, intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide paindlikkust ning viies selle kooskõlla paralleelse ravimite taskukohast kättesaadavust käsitleva tegevuskavaga; rõhutab ka, et seosed toiduga kindlustatuse tegevuskavaga on selles kontekstis väga olulised, nt selleks, et tagada taimesortide kaitse ja tunnistada mitmekesiste põllumajandussüsteemide ja traditsiooniliste seemnevaru süsteemide tähtsust; |
| --- | --- |

31.

juhib tähelepanu kolmandate riikidega seotud läbivaadatud intellektuaalomandi õiguse strateegia avaldamisele, mis peaks arengu seisukohalt tagama piisava juurdepääsu ravimitele ning pakkuma tõhusaid stiimuleid farmaatsiauuringuteks, kasutades sobivatel juhtudel, nt tervist ohustavas hädaolukorras, intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide paindlikkust ning viies selle kooskõlla paralleelse ravimite taskukohast kättesaadavust käsitleva tegevuskavaga; rõhutab ka, et seosed toiduga kindlustatuse tegevuskavaga on selles kontekstis väga olulised, nt selleks, et tagada taimesortide kaitse ja tunnistada mitmekesiste põllumajandussüsteemide ja traditsiooniliste seemnevaru süsteemide tähtsust;

| 32. | teeb ettepaneku rakendada sooduskaubanduse eeskirju, mis tõhustaksid keskkonnahoidliku põllumajandustehnoloogia siiret WTOs ning kahepoolsetes kaubanduslepingutes arenguriikidega; |
| --- | --- |

32.

teeb ettepaneku rakendada sooduskaubanduse eeskirju, mis tõhustaksid keskkonnahoidliku põllumajandustehnoloogia siiret WTOs ning kahepoolsetes kaubanduslepingutes arenguriikidega;

| 33. | tunneb heameelt asjaolu üle, et 2010. aastal loodi kaubanduse peadirektoraadis jätkusuutliku arengu meeskonnas õiglase kaubanduse keskus, et koordineerida õiglase kaubandusega seotud tegevust, mis näitab olulist eeskuju, kuidas saab ELi kaubandust ja arengupoliitikat muuta sidusamaks ja vastastikku toetavamaks; |
| --- | --- |

33.

tunneb heameelt asjaolu üle, et 2010. aastal loodi kaubanduse peadirektoraadis jätkusuutliku arengu meeskonnas õiglase kaubanduse keskus, et koordineerida õiglase kaubandusega seotud tegevust, mis näitab olulist eeskuju, kuidas saab ELi kaubandust ja arengupoliitikat muuta sidusamaks ja vastastikku toetavamaks;

| 34. | märgib, et ELi ja arenguriikide vaheline õiglane kaubandus eeldab õiglase hinna, s.o sise- ja väliskulusid kajastava hinna maksmist arenguriikide ressursside ja põllumajandustoodete eest, tagades samal ajal ILO töötingimustele kehtestatud peamiste töönormide ning keskkonnakaitse rahvusvaheliste standardite järgimise; |
| --- | --- |

34.

märgib, et ELi ja arenguriikide vaheline õiglane kaubandus eeldab õiglase hinna, s.o sise- ja väliskulusid kajastava hinna maksmist arenguriikide ressursside ja põllumajandustoodete eest, tagades samal ajal ILO töötingimustele kehtestatud peamiste töönormide ning keskkonnakaitse rahvusvaheliste standardite järgimise;

| 35. | kordab oma üleskutset lahendada arenguriikides tõhusalt nn konfliktimaavarade ja muude konfliktidega seotud loodusvarade probleem, mille tulemusel on hukkunud ja ümber asustatud miljoneid inimesi; |
| --- | --- |

35.

kordab oma üleskutset lahendada arenguriikides tõhusalt nn konfliktimaavarade ja muude konfliktidega seotud loodusvarade probleem, mille tulemusel on hukkunud ja ümber asustatud miljoneid inimesi;

| 36. | on veendunud, et arenguriigid peaksid kaitsma oma majandust ja liikuma turu valikulise avamise suunas, nagu tehti Euroopas; |
| --- | --- |

36.

on veendunud, et arenguriigid peaksid kaitsma oma majandust ja liikuma turu valikulise avamise suunas, nagu tehti Euroopas;

| 37. | palub komisjonil lõimida rahvusvaheliselt kokkulepitud töö- ja keskkonnastandardid veelgi tihedamalt sellistesse vahenditesse nagu majanduspartnerluslepingud ja vabakaubanduslepingud; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil lõimida rahvusvaheliselt kokkulepitud töö- ja keskkonnastandardid veelgi tihedamalt sellistesse vahenditesse nagu majanduspartnerluslepingud ja vabakaubanduslepingud;

| 38. | tunneb heameelt, et EL tunnistab väikepõllumajandustootjate rolli nälja vastu võitlemisel ning kohanemismeetmed on toiduga kindlustatuse tegevuskavas esikohal; rõhutab, et eriti oluline on toetada väikepõllumajandustootjatena tegutsevaid naisi; |
| --- | --- |

38.

tunneb heameelt, et EL tunnistab väikepõllumajandustootjate rolli nälja vastu võitlemisel ning kohanemismeetmed on toiduga kindlustatuse tegevuskavas esikohal; rõhutab, et eriti oluline on toetada väikepõllumajandustootjatena tegutsevaid naisi;

| 39. | kordab, et arenguküsimused peaksid olema ELi põllumajanduspoliitika üle otsustamise kogu protsessi sisse planeeritud, ning nõuab, et vajaduse korral kehtestataks suhkruprotokolli kaasnevatele meetmetele sarnased lisameetmed; |
| --- | --- |

39.

kordab, et arenguküsimused peaksid olema ELi põllumajanduspoliitika üle otsustamise kogu protsessi sisse planeeritud, ning nõuab, et vajaduse korral kehtestataks suhkruprotokolli kaasnevatele meetmetele sarnased lisameetmed;

| 40. | kordab oma üleskutset hinnata korrapäraselt ja sõltumatult ELi põllumajandus- ja kaubanduspoliitikat, pöörates erilist tähelepanu kohalikele ja väikepõllumajandustootjatele avaldatavale mõjule ning tuginedes valitsuste, põllumajandustootjate organisatsioonide, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja muude ELi kaubanduspartneritest arenguriikide sidusrühmade esitatud teabele; |
| --- | --- |

40.

kordab oma üleskutset hinnata korrapäraselt ja sõltumatult ELi põllumajandus- ja kaubanduspoliitikat, pöörates erilist tähelepanu kohalikele ja väikepõllumajandustootjatele avaldatavale mõjule ning tuginedes valitsuste, põllumajandustootjate organisatsioonide, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja muude ELi kaubanduspartneritest arenguriikide sidusrühmade esitatud teabele;

| 41. | nõuab, et EL tugevdaks EL–AKV tarneahelaid ja toetaks tarneahelate tugevdamist AKV riikides endas, kuna mõlemad turud on arenenud vastastikuses sõltuvuses; soovitab arenguriikides edendada kaasaegsete turukorraldusvahendite kasutamist, nagu läbipaistvus, suutlikkuse suurendamine, tehniline regulatsioon või abi lepingute üle läbirääkimiste pidamisel, näiteks seoses ELi–Aafrika ühisstrateegiaga; |
| --- | --- |

41.

nõuab, et EL tugevdaks EL–AKV tarneahelaid ja toetaks tarneahelate tugevdamist AKV riikides endas, kuna mõlemad turud on arenenud vastastikuses sõltuvuses; soovitab arenguriikides edendada kaasaegsete turukorraldusvahendite kasutamist, nagu läbipaistvus, suutlikkuse suurendamine, tehniline regulatsioon või abi lepingute üle läbirääkimiste pidamisel, näiteks seoses ELi–Aafrika ühisstrateegiaga;

| 42. | teeb ettepaneku luua rahvusvaheline mestimispartnerlus Natura 2000 alade ja arenguriikides asuvate sarnaste põllumajanduslike ökoloogiliste majandamispiirkondadega, et a) vahetada oskusteavet selle kohta, kuidas kohalikud ametiasutused, liidrid ja kohalikud põllumajanduskogukonnad selliseid piirkondi majandavad, et tagada tulevikus nii majanduslikult kui ka ökoloogiliselt jätkusuutlik ja praktiline majandamine; b) suurendada suutlikkust nende piirkondade äriahelate majandusliku elujõulisuse ühendamise kaudu, et aidata kaasa nende piirkondade jätkusuutlikule toiduga kindlustatusele; c) rakendada teadusuuringuid, et aidata kaitsta põllumajanduslikku ja bioloogilist mitmekesisust eesmärgiga tagada väärtuslike ja ohustatud liikide ja elupaikade pikaajaline püsimajäämine; teeb ka ettepaneku luua rahvusvaheline mestimiskeskus Natura 2000 alade ja kolmandates riikides asuvate sarnaste piirkondade jaoks, kus õppida ja arendada oskusteavet; |
| --- | --- |

42.

teeb ettepaneku luua rahvusvaheline mestimispartnerlus Natura 2000 alade ja arenguriikides asuvate sarnaste põllumajanduslike ökoloogiliste majandamispiirkondadega, et a) vahetada oskusteavet selle kohta, kuidas kohalikud ametiasutused, liidrid ja kohalikud põllumajanduskogukonnad selliseid piirkondi majandavad, et tagada tulevikus nii majanduslikult kui ka ökoloogiliselt jätkusuutlik ja praktiline majandamine; b) suurendada suutlikkust nende piirkondade äriahelate majandusliku elujõulisuse ühendamise kaudu, et aidata kaasa nende piirkondade jätkusuutlikule toiduga kindlustatusele; c) rakendada teadusuuringuid, et aidata kaitsta põllumajanduslikku ja bioloogilist mitmekesisust eesmärgiga tagada väärtuslike ja ohustatud liikide ja elupaikade pikaajaline püsimajäämine; teeb ka ettepaneku luua rahvusvaheline mestimiskeskus Natura 2000 alade ja kolmandates riikides asuvate sarnaste piirkondade jaoks, kus õppida ja arendada oskusteavet;

| 43. | juhib tähelepanu sellele, et ajakohane teave põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate ELi standardite muutmise kohta või teave impordile kohaldatavate alternatiivsete samaväärsete standardite kohta on arenguriikide jaoks oluline, et hõlbustada kvaliteedipõhist pikaajalist planeerimist ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

43.

juhib tähelepanu sellele, et ajakohane teave põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate ELi standardite muutmise kohta või teave impordile kohaldatavate alternatiivsete samaväärsete standardite kohta on arenguriikide jaoks oluline, et hõlbustada kvaliteedipõhist pikaajalist planeerimist ja konkurentsivõimet;

| 44. | kutsub komisjoni üles koostama toitumise integreeritud käsitusviisi ning looma sihtotstarbelise usaldusfondi, et tegeleda arenguriikides esineva alatoitumuse probleemiga ning koondada vajalikud ressursid elementaarseks sekkumistegevuseks, mille abil võiks ennetada suuremat osa alatoitumuse juhtudest, eeskätt viljastamise ja 2. eluaasta vahele jääval kriitilise tähtsusega 1 000 päevasel perioodil; see tegevus hõlmab optimaalse toitmise ja hooldamistavade, nt imetamise soodustamist eesmärgiga vältida saastunud vett, väikelapsele ette nähtud vaheldusrikka toidu asjakohase kasutuselevõtu, põhitoiduainete rikastamise ja vitamiinilisandite kasutuse edendamist; on veendunud, et niisugune usaldusfond võimaldaks mobiliseerida ja koondada komisjoni ning liikmesriikide ja võimaluse korral ka muude abiandjate vahendeid ning suurendada ELi elupäästmistegevuse nähtavust; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni üles koostama toitumise integreeritud käsitusviisi ning looma sihtotstarbelise usaldusfondi, et tegeleda arenguriikides esineva alatoitumuse probleemiga ning koondada vajalikud ressursid elementaarseks sekkumistegevuseks, mille abil võiks ennetada suuremat osa alatoitumuse juhtudest, eeskätt viljastamise ja 2. eluaasta vahele jääval kriitilise tähtsusega 1 000 päevasel perioodil; see tegevus hõlmab optimaalse toitmise ja hooldamistavade, nt imetamise soodustamist eesmärgiga vältida saastunud vett, väikelapsele ette nähtud vaheldusrikka toidu asjakohase kasutuselevõtu, põhitoiduainete rikastamise ja vitamiinilisandite kasutuse edendamist; on veendunud, et niisugune usaldusfond võimaldaks mobiliseerida ja koondada komisjoni ning liikmesriikide ja võimaluse korral ka muude abiandjate vahendeid ning suurendada ELi elupäästmistegevuse nähtavust;

| 45. | avaldab kahetsust asjaolu pärast, et ainult 418 miljonit eurot ehk umbes 3,4 % komisjoni 12 miljardi euro suurusest arenguabi aastaeelarvest on praegu eraldatud otseseks toiduabiks; usub, et alatoitluse probleemi kõrvaldamiseks tehtavad jõupingutused peavad hõlmama eri valdkondi ja paljusid osalejaid ning olema kooskõlas asjaomaste riikide prioriteetidega; |
| --- | --- |

45.

avaldab kahetsust asjaolu pärast, et ainult 418 miljonit eurot ehk umbes 3,4 % komisjoni 12 miljardi euro suurusest arenguabi aastaeelarvest on praegu eraldatud otseseks toiduabiks; usub, et alatoitluse probleemi kõrvaldamiseks tehtavad jõupingutused peavad hõlmama eri valdkondi ja paljusid osalejaid ning olema kooskõlas asjaomaste riikide prioriteetidega;

| 46. | leiab, et ELi kalatoodete turu suurus ja ELi lipu all sõitvate ja ELi omanduses olevate laevade tegutsemise geograafiline ulatus paneb liidule suure vastutuse tagada, et tema kalandusettevõtete tegevus nii liidu vetes kui ka neist väljaspool põhineks samadel ökoloogiliste ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse ja läbipaistvuse standarditel; märgib, et kõnealune sidusus nõuab kooskõlastamist nii komisjonis endas kui ka komisjoni ja üksikute liikmesriikide valitsuste vahel; |
| --- | --- |

46.

leiab, et ELi kalatoodete turu suurus ja ELi lipu all sõitvate ja ELi omanduses olevate laevade tegutsemise geograafiline ulatus paneb liidule suure vastutuse tagada, et tema kalandusettevõtete tegevus nii liidu vetes kui ka neist väljaspool põhineks samadel ökoloogiliste ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse ja läbipaistvuse standarditel; märgib, et kõnealune sidusus nõuab kooskõlastamist nii komisjonis endas kui ka komisjoni ja üksikute liikmesriikide valitsuste vahel;

| 47. | kordab veel kord, et poliitikavaldkondade arengusidususe parandamiseks peavad kalandusalaste partnerluslepingute läbirääkimised põhinema prioriteetidel, mis osalevad riigid on seadnud oma kalandussektori sobiva arendustegevuse jaoks; toonitab, et kalandusalaste partnerluslepingutega ette nähtud maksed peavad olema arengueesmärkidega kooskõlas ja et EL peaks teostama kalandusalaste partnerluslepingute mõju üle tugevat kontrolli; |
| --- | --- |

47.

kordab veel kord, et poliitikavaldkondade arengusidususe parandamiseks peavad kalandusalaste partnerluslepingute läbirääkimised põhinema prioriteetidel, mis osalevad riigid on seadnud oma kalandussektori sobiva arendustegevuse jaoks; toonitab, et kalandusalaste partnerluslepingutega ette nähtud maksed peavad olema arengueesmärkidega kooskõlas ja et EL peaks teostama kalandusalaste partnerluslepingute mõju üle tugevat kontrolli;

| 48. | on seisukohal, et poliitikavaldkondade arengusidusust tuleks tugevdada järgmiste vahenditega: a) muutes merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ja arengu peadirektoraadi kalandusalaste partnerluslepingute eest ühiselt vastutavaks; b) kohaldades FAO vastutustundliku kalapüügi juhendis esitatud asjakohaseid põhimõtteid, täites ELi poliitikavaldkondade arengusidususega seoses võetud kohustusi ning AKV-EÜ Cotonou partnerluslepingut; c) lisades kõikidesse kalandusalastesse partnerluslepingutesse inimõiguste, korruptsiooni vastu võitlemise ja aruandekohustusega seotud kohustused; ning d) tagades, et kalandusalased partnerluslepingud on kooskõlas ELi riigistrateegia dokumentides ja piirkonnastrateegia dokumentides määratletud vaesuse vähendamise ja inimarengu eesmärkidega või aitavad kaasa nende saavutamisele; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et poliitikavaldkondade arengusidusust tuleks tugevdada järgmiste vahenditega: a) muutes merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ja arengu peadirektoraadi kalandusalaste partnerluslepingute eest ühiselt vastutavaks; b) kohaldades FAO vastutustundliku kalapüügi juhendis esitatud asjakohaseid põhimõtteid, täites ELi poliitikavaldkondade arengusidususega seoses võetud kohustusi ning AKV-EÜ Cotonou partnerluslepingut; c) lisades kõikidesse kalandusalastesse partnerluslepingutesse inimõiguste, korruptsiooni vastu võitlemise ja aruandekohustusega seotud kohustused; ning d) tagades, et kalandusalased partnerluslepingud on kooskõlas ELi riigistrateegia dokumentides ja piirkonnastrateegia dokumentides määratletud vaesuse vähendamise ja inimarengu eesmärkidega või aitavad kaasa nende saavutamisele;

| 49. | rõhutab, et juurdepääs kolmandate riikide vetes asuvatele kalavarudele peab olema kooskõlas nii ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) artikliga 62 ülemääraste varude kohta kui ka artiklitega 69 ja 70, mis käsitlevad sisemaariikide ja geograafiliselt ebasoodsas olukorras olevate riikide õigusi, võttes arvesse kohalike elanike toidu- ja sotsiaalmajanduslikke vajadusi; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et juurdepääs kolmandate riikide vetes asuvatele kalavarudele peab olema kooskõlas nii ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) artikliga 62 ülemääraste varude kohta kui ka artiklitega 69 ja 70, mis käsitlevad sisemaariikide ja geograafiliselt ebasoodsas olukorras olevate riikide õigusi, võttes arvesse kohalike elanike toidu- ja sotsiaalmajanduslikke vajadusi;

| 50. | teeb ettepaneku, et kooskõlas piirkondlikke kalavarude majandamise organisatsioone käsitleva ÜRO Peaassamblee 2006. aasta resolutsiooniga tuleks komisjonile anda ühemõtteline läbirääkimisvolitus kõikide piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide eest, et edendada merekaitset ja säästvat kalandust; |
| --- | --- |

50.

teeb ettepaneku, et kooskõlas piirkondlikke kalavarude majandamise organisatsioone käsitleva ÜRO Peaassamblee 2006. aasta resolutsiooniga tuleks komisjonile anda ühemõtteline läbirääkimisvolitus kõikide piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide eest, et edendada merekaitset ja säästvat kalandust;

| 51. | on seisukohal, et kõik süsteemid, millega omistatakse piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide raamesse kuuluvatele riikidele kalapüügivõimalused, peavad võtma arvesse arenguriikide seaduslikke õigusi ja soove oma kalandust arendada; nõuab, et EL oleks vastu ülekantavate püügikontsessioonide süsteemide kehtestamisele piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonides, sest need seaksid ohtu arenguriikide sõltuvate kogukondade elatise ja heaolu; |
| --- | --- |

51.

on seisukohal, et kõik süsteemid, millega omistatakse piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide raamesse kuuluvatele riikidele kalapüügivõimalused, peavad võtma arvesse arenguriikide seaduslikke õigusi ja soove oma kalandust arendada; nõuab, et EL oleks vastu ülekantavate püügikontsessioonide süsteemide kehtestamisele piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonides, sest need seaksid ohtu arenguriikide sõltuvate kogukondade elatise ja heaolu;

| 52. | on seisukohal, et ELi arengupoliitikat tuleb teostada kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja teiste pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide raames võetud kohustustega ning et kalapüügi panus arengusse peab olema kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega, aidates kaasa liidu arengupoliitika peaeesmärgi saavutamisele, so arenguriikide vaesuse vähendamisele ja pikemas perspektiivis selle kaotamisele; |
| --- | --- |

52.

on seisukohal, et ELi arengupoliitikat tuleb teostada kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja teiste pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide raames võetud kohustustega ning et kalapüügi panus arengusse peab olema kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega, aidates kaasa liidu arengupoliitika peaeesmärgi saavutamisele, so arenguriikide vaesuse vähendamisele ja pikemas perspektiivis selle kaotamisele;

| 53. | on seisukohal, et EL peaks andma oma panuse kalandusvaldkonna arengusse, toetades põhimõtet püüda kala vastavalt varude suurusele ja teisi Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis sätestatud eeskirju, samuti ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vastutustundliku kalapüügi juhendi ning kalavarude kaitse ja majandamise kokkuleppe ülemaailmset rakendamist; |
| --- | --- |

53.

on seisukohal, et EL peaks andma oma panuse kalandusvaldkonna arengusse, toetades põhimõtet püüda kala vastavalt varude suurusele ja teisi Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis sätestatud eeskirju, samuti ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vastutustundliku kalapüügi juhendi ning kalavarude kaitse ja majandamise kokkuleppe ülemaailmset rakendamist;

| 54. | rõhutab, et kalanduspoliitika eesmärke tuleb ellu viia läbipaistval viisil ja kooskõlas ELi teiste eesmärkidega ning nende mõju arengule tuleb korrapäraselt ja süstemaatiliselt prognoosida, mõõta, hinnata ning teostada selle üle demokraatlikku järelvalvet; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et kalanduspoliitika eesmärke tuleb ellu viia läbipaistval viisil ja kooskõlas ELi teiste eesmärkidega ning nende mõju arengule tuleb korrapäraselt ja süstemaatiliselt prognoosida, mõõta, hinnata ning teostada selle üle demokraatlikku järelvalvet;

| 55. | soovib teha selgeks, et kalandusalased partnerluslepingud ning Euroopa Liidu arengukoostöö lepingute ja kaubanduskokkulepete kalandust puudutavad sätted peavad kaasa aitama sellele, et kalapüük oleks Euroopa Liidu ja tema partnerite jaoks sotsiaalsel majanduslikul ja keskkonna tasandil säästev; |
| --- | --- |

55.

soovib teha selgeks, et kalandusalased partnerluslepingud ning Euroopa Liidu arengukoostöö lepingute ja kaubanduskokkulepete kalandust puudutavad sätted peavad kaasa aitama sellele, et kalapüük oleks Euroopa Liidu ja tema partnerite jaoks sotsiaalsel majanduslikul ja keskkonna tasandil säästev;

| 56. | mõistab hukka asjaolu, et suur osa kalandusalaste partnerluslepingute eesmärkidest on saavutamata; peab eelkõige kahetsusväärseks teaduse ja tehnika alase koostöö vallas saavutatud nõrku tulemusi ning kalanduse (ja sellega seotud tööstuste) säästva arengu ebapiisavat toetamist arenguriikides; usub, et neid aspekte saab parandada poliitikavaldkondade sidususe ja kalanduse rahvusvahelise juhtimise abil; |
| --- | --- |

56.

mõistab hukka asjaolu, et suur osa kalandusalaste partnerluslepingute eesmärkidest on saavutamata; peab eelkõige kahetsusväärseks teaduse ja tehnika alase koostöö vallas saavutatud nõrku tulemusi ning kalanduse (ja sellega seotud tööstuste) säästva arengu ebapiisavat toetamist arenguriikides; usub, et neid aspekte saab parandada poliitikavaldkondade sidususe ja kalanduse rahvusvahelise juhtimise abil;

| 57. | rõhutab, et EL peab kindlustama ühise kalanduspoliitika praeguse reformi kooskõlla viimise kohustustega, mille EL on võtnud arenguriikide ees, so toetada aastatuhande arengueesmärkide saavutamist ning samuti õigust toidule kui inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud põhilist inimõigust; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et EL peab kindlustama ühise kalanduspoliitika praeguse reformi kooskõlla viimise kohustustega, mille EL on võtnud arenguriikide ees, so toetada aastatuhande arengueesmärkide saavutamist ning samuti õigust toidule kui inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud põhilist inimõigust;

| 58. | palub komisjonil oma üldises välistegevuses ja konkreetsemalt kalandusalastes partnerluslepingutes juurutada head valitsemistava ja läbipaistvust ning luua tingimused, et arenevad kolmandad riigid saaksid oma kalanduspoliitikas lähtuda samadest suunistest ja säästvusnõuetest, millele tugineb ühine kalanduspoliitika, nt teadusaruannetel ja mõju-uuringutel põhinev otsuste tegemine ning planeerimine mitmeaastases perspektiivis, et kalasaak vastaks maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele; eritoetus väikesemahulisele tegevusele kalanduses ja vesiviljeluses ning samuti kogukondadele, kes sellisest tegevusest suurel määral sõltuvad; selektiivse kalapüügi edendamine, laevastiku püügivõimsuse kohandamine olemasolevate kalavarudega ning üleminek vastutustundlikumatele kalastusviisidele; tagasilaskmise järkjärguline vähendamine kuni selle kaotamiseni; meetmed ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemiseks, tööohutuse ja töötajate heaolu parandamine; keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse ning võitlemine kliimamuutuste vastu; toodete kvaliteet ja nende turustamise parandamine ning teadustegevus ja innovatsioon selles suunas, et tagada kalanduses ja vesiviljeluses ning nendega seotud tööstusharudes suurem jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

58.

palub komisjonil oma üldises välistegevuses ja konkreetsemalt kalandusalastes partnerluslepingutes juurutada head valitsemistava ja läbipaistvust ning luua tingimused, et arenevad kolmandad riigid saaksid oma kalanduspoliitikas lähtuda samadest suunistest ja säästvusnõuetest, millele tugineb ühine kalanduspoliitika, nt teadusaruannetel ja mõju-uuringutel põhinev otsuste tegemine ning planeerimine mitmeaastases perspektiivis, et kalasaak vastaks maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele; eritoetus väikesemahulisele tegevusele kalanduses ja vesiviljeluses ning samuti kogukondadele, kes sellisest tegevusest suurel määral sõltuvad; selektiivse kalapüügi edendamine, laevastiku püügivõimsuse kohandamine olemasolevate kalavarudega ning üleminek vastutustundlikumatele kalastusviisidele; tagasilaskmise järkjärguline vähendamine kuni selle kaotamiseni; meetmed ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemiseks, tööohutuse ja töötajate heaolu parandamine; keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse ning võitlemine kliimamuutuste vastu; toodete kvaliteet ja nende turustamise parandamine ning teadustegevus ja innovatsioon selles suunas, et tagada kalanduses ja vesiviljeluses ning nendega seotud tööstusharudes suurem jätkusuutlikkus;

| 59. | rõhutab, et kalandusalased partnerluslepingud ja nendega seotud tööstusharud aitavad kaasa kolmandate riikide arengule ning edendavad nende suutlikkust kasutada tulevikus oma kalavarusid; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, et kalandusalased partnerluslepingud ja nendega seotud tööstusharud aitavad kaasa kolmandate riikide arengule ning edendavad nende suutlikkust kasutada tulevikus oma kalavarusid;

| 60. | on kindlalt seisukohal, et suhetes kolmandate riikidega ja tegevusega rahvusvahelistes organisatsioonides peavad Euroopa Liit ja tema liikmesriigid aitama kaasa sellele, et arenguriikide ühiskonnad ja valitsused oleksid võimelised välja töötama, ellu viima ja kontrollima säästvat kalanduspoliitikat, mis tugevdaks nende kindlustatust toiduga ning aitaks kaasa nende arengule; |
| --- | --- |

60.

on kindlalt seisukohal, et suhetes kolmandate riikidega ja tegevusega rahvusvahelistes organisatsioonides peavad Euroopa Liit ja tema liikmesriigid aitama kaasa sellele, et arenguriikide ühiskonnad ja valitsused oleksid võimelised välja töötama, ellu viima ja kontrollima säästvat kalanduspoliitikat, mis tugevdaks nende kindlustatust toiduga ning aitaks kaasa nende arengule;

| 61. | toetab eesmärke, meetmeid ja näitajaid hõlmavate mudelite ühist väljatöötamist partnerluspõhimõtete vaimus, et teostada vahendite rakendamise üle paremat järelevalvet; rõhutab, et selline järelevalve eeldab parandusmeetmete võtmist kolmanda riigiga iga kord, kui üks lepinguosaline eesmärkidest kõrvale kaldub; |
| --- | --- |

61.

toetab eesmärke, meetmeid ja näitajaid hõlmavate mudelite ühist väljatöötamist partnerluspõhimõtete vaimus, et teostada vahendite rakendamise üle paremat järelevalvet; rõhutab, et selline järelevalve eeldab parandusmeetmete võtmist kolmanda riigiga iga kord, kui üks lepinguosaline eesmärkidest kõrvale kaldub;

| 62. | tervitab kalandusalaste partnerluslepingute tingimuste avaldamist ELi poolt kui rahvusvahelisel tasandil eeskujulikku näidet läbipaistvusest; nõuab tungivalt, et komisjon oleks jätkuvalt avatud ning kindlustaks nende lepingute hindamiste kättesaadavuse avalikkusele kooskõlas Århusi konventsiooni põhimõtetega, selleks et kohalikud parlamendid, kodanikuühiskond ja muud sidusrühmad saaksid lepingute rakendamist ja mõju tulemuslikult jälgida; |
| --- | --- |

62.

tervitab kalandusalaste partnerluslepingute tingimuste avaldamist ELi poolt kui rahvusvahelisel tasandil eeskujulikku näidet läbipaistvusest; nõuab tungivalt, et komisjon oleks jätkuvalt avatud ning kindlustaks nende lepingute hindamiste kättesaadavuse avalikkusele kooskõlas Århusi konventsiooni põhimõtetega, selleks et kohalikud parlamendid, kodanikuühiskond ja muud sidusrühmad saaksid lepingute rakendamist ja mõju tulemuslikult jälgida;

| 63. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on ajakohastatud ja läbipaistvate teaduslike andmete olemasolu kalavarude, kõigi ELi-väliste kalanduskokkulepete ja üldise püügikoormuse kohta iga riigi vetes; on seisukohal, et teaduslik hindamine tuleb läbi viia enne lepingute allkirjastamist või vähemalt tuleb lepingutega andmete töötlemisele kaasa aidata; |
| --- | --- |

63.

juhib tähelepanu sellele, kui oluline on ajakohastatud ja läbipaistvate teaduslike andmete olemasolu kalavarude, kõigi ELi-väliste kalanduskokkulepete ja üldise püügikoormuse kohta iga riigi vetes; on seisukohal, et teaduslik hindamine tuleb läbi viia enne lepingute allkirjastamist või vähemalt tuleb lepingutega andmete töötlemisele kaasa aidata;

| 64. | juhib tähelepanu ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi probleemile; tuletab meelde, et paljud laevad ei pea oma saagi üle nõuetekohast arvestust, neid ei inspekteerita, nende esitatud andmeid ei kontrollita ning püütud liike ei määrata konkreetselt kindlaks; on seisukohal, et EL peab ja saab nende probleemide lahendamisele rohkem kaasa aidata; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks kõigis rahvusvahelistes suhetes lipuriigi vastutuse põhimõtet, mis on aluseks rahvusvahelisele õigusele ning äärmiselt oluline ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki käsitleva määruse tõhusa rakendamise seisukohalt; |
| --- | --- |

64.

juhib tähelepanu ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi probleemile; tuletab meelde, et paljud laevad ei pea oma saagi üle nõuetekohast arvestust, neid ei inspekteerita, nende esitatud andmeid ei kontrollita ning püütud liike ei määrata konkreetselt kindlaks; on seisukohal, et EL peab ja saab nende probleemide lahendamisele rohkem kaasa aidata; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks kõigis rahvusvahelistes suhetes lipuriigi vastutuse põhimõtet, mis on aluseks rahvusvahelisele õigusele ning äärmiselt oluline ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki käsitleva määruse tõhusa rakendamise seisukohalt;

| 65. | toetab kalandusalaste partnerluslepingute tihedamat sidumist arengupoliitika valdkonnas olemasolevate muude rahastamisvahenditega, eriti Euroopa Arengufondiga, ning arenguriikidele kehtivate juurdepääsutingimustega ELi turule; |
| --- | --- |

65.

toetab kalandusalaste partnerluslepingute tihedamat sidumist arengupoliitika valdkonnas olemasolevate muude rahastamisvahenditega, eriti Euroopa Arengufondiga, ning arenguriikidele kehtivate juurdepääsutingimustega ELi turule;

| 66. | rõhutab, et kalandusalane koostöö võib tuua otsest kasu 150 miljonile inimesele, kelle elatusvahendid sõltuvad kalapüügist ja sellega seotud tegevusest. |
| --- | --- |

66.

rõhutab, et kalandusalane koostöö võib tuua otsest kasu 150 miljonile inimesele, kelle elatusvahendid sõltuvad kalapüügist ja sellega seotud tegevusest.

Kliimamuutused ja energia

| 67. | kordab, et tuleb pöörata tähelepanu ELi kliimamuutusega seotud poliitikameetmete ja ELi arengueesmärkide vahelise koostoime suurendamisele, eeskätt seoses kasutatavate vahenditega ning arengu ja/või kliimamuutustega kohanemisega kaasneva kasuga; |
| --- | --- |

67.

kordab, et tuleb pöörata tähelepanu ELi kliimamuutusega seotud poliitikameetmete ja ELi arengueesmärkide vahelise koostoime suurendamisele, eeskätt seoses kasutatavate vahenditega ning arengu ja/või kliimamuutustega kohanemisega kaasneva kasuga;

| 68. | rõhutab, et investeerimine säästva arengu alasesse haridusse, mis hõlmab kliimamuutuste vastu võitlemist, on valdkond, kus arenguabiga võib saavutada mitu eesmärki korraga – eriti juhul, kui see on suunatud naistele; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et investeerimine säästva arengu alasesse haridusse, mis hõlmab kliimamuutuste vastu võitlemist, on valdkond, kus arenguabiga võib saavutada mitu eesmärki korraga – eriti juhul, kui see on suunatud naistele;

| 69. | usub, et kliimamuutuse probleemidega tuleb tegeleda struktuurireformide kaudu, ja nõuab süstemaatilist kliimamuutuste riskihinnangut ELi poliitika kavandamise ja otsuste tegemise kõigi aspektide, sealhulgas kaubanduse, põllumajanduse, toiduga kindlustatuse jm osas, ning nõuab, et selle hinnangu andmeid kasutataks selgete ja sidusate riiklike ja piirkondlike strateegiadokumentide koostamiseks, samuti arenguprogrammides ja -projektides; |
| --- | --- |

69.

usub, et kliimamuutuse probleemidega tuleb tegeleda struktuurireformide kaudu, ja nõuab süstemaatilist kliimamuutuste riskihinnangut ELi poliitika kavandamise ja otsuste tegemise kõigi aspektide, sealhulgas kaubanduse, põllumajanduse, toiduga kindlustatuse jm osas, ning nõuab, et selle hinnangu andmeid kasutataks selgete ja sidusate riiklike ja piirkondlike strateegiadokumentide koostamiseks, samuti arenguprogrammides ja -projektides;

| 70. | nõuab, et kõikides poliitikameetmetes ja lepingutes, mis võivad tuua kaasa väiksema või piiratud juurdepääsu toidu tootmiseks vajalikele ressurssidele, nagu muu hulgas maa, vesi, liikuvus, pöörataks erilist tähelepanu kliimamuutuste tagajärgedega silmitsi seisvate väikepõllumajandustootjate ja loomakasvatajate erivajadustele; |
| --- | --- |

70.

nõuab, et kõikides poliitikameetmetes ja lepingutes, mis võivad tuua kaasa väiksema või piiratud juurdepääsu toidu tootmiseks vajalikele ressurssidele, nagu muu hulgas maa, vesi, liikuvus, pöörataks erilist tähelepanu kliimamuutuste tagajärgedega silmitsi seisvate väikepõllumajandustootjate ja loomakasvatajate erivajadustele;

| 71. | kutsub veel kord komisjoni ja liikmesriike üles koguma riigipõhiseid ja sugude lõikes rühmitatud andmeid, kui kavandatakse, rakendatakse ja hinnatakse kliimamuutuse poliitikat, programme ja projekte, et tõhusalt hinnata ja käsitleda kliimamuutuse erisuguseid mõjusid mõlemale soole ning koostada kliimamuutustega kohanemise suunised, kus tuuakse välja poliitikameetmed, mis kaitsevad naisi ning aitavad neil kliimamuutuste tagajärgedega toime tulla; |
| --- | --- |

71.

kutsub veel kord komisjoni ja liikmesriike üles koguma riigipõhiseid ja sugude lõikes rühmitatud andmeid, kui kavandatakse, rakendatakse ja hinnatakse kliimamuutuse poliitikat, programme ja projekte, et tõhusalt hinnata ja käsitleda kliimamuutuse erisuguseid mõjusid mõlemale soole ning koostada kliimamuutustega kohanemise suunised, kus tuuakse välja poliitikameetmed, mis kaitsevad naisi ning aitavad neil kliimamuutuste tagajärgedega toime tulla;

| 72. | tunneb heameelt ettepanekute üle, mis on tehtud 2011/2012. aasta Euroopa arenguaruandes vee, energia ja maa – arengu jaoks äärmiselt olulised kolm ressurssi – integreeritud ja ökosüsteemipõhise korralduse kohta; palub komisjonil jälgida aruandes esitatud ettepanekute järelmeetmeid; juhib eeskätt tähelepanu märkimisväärsetele juhtimislünkade esinemisele ELi ja üleilmsel tasandil; rõhutab vajadust muuta liidus endas tarbimis- ja tootmismustrid säästvamaks; |
| --- | --- |

72.

tunneb heameelt ettepanekute üle, mis on tehtud 2011/2012. aasta Euroopa arenguaruandes vee, energia ja maa – arengu jaoks äärmiselt olulised kolm ressurssi – integreeritud ja ökosüsteemipõhise korralduse kohta; palub komisjonil jälgida aruandes esitatud ettepanekute järelmeetmeid; juhib eeskätt tähelepanu märkimisväärsetele juhtimislünkade esinemisele ELi ja üleilmsel tasandil; rõhutab vajadust muuta liidus endas tarbimis- ja tootmismustrid säästvamaks;

| 73. | soovitab ELil tegutseda arengumaades, et edendada investeeringuid, innovatiivset lähenemist ja äritavade kõrgeid standardeid kaasavas ja säästvas vee-, energia- ja maakasutuses; arvab ka, et muutuste kavas tähtsustatud säästvat energiat ja põllumajandust tuleks täiendada veevaldkonna sekkumismeetmetega; |
| --- | --- |

73.

soovitab ELil tegutseda arengumaades, et edendada investeeringuid, innovatiivset lähenemist ja äritavade kõrgeid standardeid kaasavas ja säästvas vee-, energia- ja maakasutuses; arvab ka, et muutuste kavas tähtsustatud säästvat energiat ja põllumajandust tuleks täiendada veevaldkonna sekkumismeetmetega;

| 74. | kutsub komisjoni üles 2012. aasta lõpuks avaldama aruande biokütuste sotsiaalse jätkusuutlikkuse kohta ja pidama selle koostamise käigus nõu kogukondadega, keda see teema puudutab, ja kohalike valitsusväliste organisatsioonidega; rõhutab, et aruandes tuleks kasutada asjakohast metoodikat ja käsitleda kogu mõju, mida avaldavad Euroopa biokütuste alased eesmärgid toiduga varustatusele, maaõigustele ja muudele arenguküsimustele; tuletab meelde, et kavandatud direktiivis ettenähtud komisjonipoolne järelevalve ja aruandmine pakub vajadusel võimalust soovitada kogemustel põhinevaid parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

74.

kutsub komisjoni üles 2012. aasta lõpuks avaldama aruande biokütuste sotsiaalse jätkusuutlikkuse kohta ja pidama selle koostamise käigus nõu kogukondadega, keda see teema puudutab, ja kohalike valitsusväliste organisatsioonidega; rõhutab, et aruandes tuleks kasutada asjakohast metoodikat ja käsitleda kogu mõju, mida avaldavad Euroopa biokütuste alased eesmärgid toiduga varustatusele, maaõigustele ja muudele arenguküsimustele; tuletab meelde, et kavandatud direktiivis ettenähtud komisjonipoolne järelevalve ja aruandmine pakub vajadusel võimalust soovitada kogemustel põhinevaid parandusmeetmeid;

| 75. | rõhutab, kui oluline on tagada, et imporditud bioenergia oleks toodetud vastuvõetava töökeskkonna ja tööhõive standardeid arvesse võttes ja kohalikke kogukondi austades; |
| --- | --- |

75.

rõhutab, kui oluline on tagada, et imporditud bioenergia oleks toodetud vastuvõetava töökeskkonna ja tööhõive standardeid arvesse võttes ja kohalikke kogukondi austades;

| 76. | julgustab arendama edasi biomassi kõrvalsaadustest, jäätmetest ja jääkidest pärinevat teise ja kolmanda põlvkonna bioenergiat; |
| --- | --- |

76.

julgustab arendama edasi biomassi kõrvalsaadustest, jäätmetest ja jääkidest pärinevat teise ja kolmanda põlvkonna bioenergiat;

| 77. | palub komisjonil vaadata läbi taastuvatest energiaallikatest pärinevale biokütusele taastuvenergia direktiivis 2020. aastaks seatud 10 % sihteesmärk, kui ei kohaldata rangeid jätkusuutlikkuse kriteeriume; |
| --- | --- |

77.

palub komisjonil vaadata läbi taastuvatest energiaallikatest pärinevale biokütusele taastuvenergia direktiivis 2020. aastaks seatud 10 % sihteesmärk, kui ei kohaldata rangeid jätkusuutlikkuse kriteeriume;

| 78. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid eraldaksid alates 2013. aastast märkimisväärse osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemi enampakkumisest saadavatest tuludest kliimamuutustega seotud tegevuseks arenguriikides; |
| --- | --- |

78.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid eraldaksid alates 2013. aastast märkimisväärse osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemi enampakkumisest saadavatest tuludest kliimamuutustega seotud tegevuseks arenguriikides;

| 79. | nõuab, et komisjon esitaks asjakohase ja poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtteid järgiva metoodika kaudse maakasutuse muutuse mõju väljaarvutamiseks, mille komisjon oleks pidanud esitama 2010. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

79.

nõuab, et komisjon esitaks asjakohase ja poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtteid järgiva metoodika kaudse maakasutuse muutuse mõju väljaarvutamiseks, mille komisjon oleks pidanud esitama 2010. aasta lõpuks;

Turvalisus

| 80. | rõhutab, et ülevaade 2012. aastal toimuva ELi relvaekspordi kohta peab arengueesmärkidega kooskõlas olemiseks põhinema põhjalikul teabel; märgib, et nõukogu kolmeteistkümnes aastaaruanne sõjatehnoloogia ja -varustuse kontrolli üle tekitas küsimusi seal esitatud andmete usaldusväärsuse ja kasutuskõlblikkuse kohta; |
| --- | --- |

80.

rõhutab, et ülevaade 2012. aastal toimuva ELi relvaekspordi kohta peab arengueesmärkidega kooskõlas olemiseks põhinema põhjalikul teabel; märgib, et nõukogu kolmeteistkümnes aastaaruanne sõjatehnoloogia ja -varustuse kontrolli üle tekitas küsimusi seal esitatud andmete usaldusväärsuse ja kasutuskõlblikkuse kohta;

| 81. | juhib tähelepanu demokraatia ja inimõigustega seotud ELi lubadustele ning tingimuslikkusele, nt ELi lähinaabruse poliitikat puudutavas edusammudest oleneva toetamise põhimõttes („more for more”) sätestatule; rõhutab, et nende asjakohasus on tagatud ainult siis, kui ükski muu poliitikavaldkond või kokkupuude partnerriikidega ei takista algatusi, mille eesmärk on tugevdada partnerriikides inimõigusi, inimeste julgeolekut ja demokraatiat; |
| --- | --- |

81.

juhib tähelepanu demokraatia ja inimõigustega seotud ELi lubadustele ning tingimuslikkusele, nt ELi lähinaabruse poliitikat puudutavas edusammudest oleneva toetamise põhimõttes („more for more”) sätestatule; rõhutab, et nende asjakohasus on tagatud ainult siis, kui ükski muu poliitikavaldkond või kokkupuude partnerriikidega ei takista algatusi, mille eesmärk on tugevdada partnerriikides inimõigusi, inimeste julgeolekut ja demokraatiat;

| 82. | tuletab meelde asjaolu, et relvaeksport on valitsustevaheline küsimus ja et poliitikavaldkondade arengusidususe vaatenurgast tuleb sellega arvestada; järeldab, et otsuse tegemine küsimuses, kas kiita heaks relvaeksport arenguriikidesse, võttes arvesse säästva arengu kriteeriumi, st konsolideeritud ELi ja riiklike relvaekspordi litsentsimiskriteeriumide 8. kriteeriumi, võib olla keeruline, arvestades, et muud poliitilised kaalutlused võivad selle kohaldamise tähelepanuta jätta; soovitab liikmesriikidel esitada täielik aruanne selle kriteeriumiga seoses kasutatud metoodika kohta; |
| --- | --- |

82.

tuletab meelde asjaolu, et relvaeksport on valitsustevaheline küsimus ja et poliitikavaldkondade arengusidususe vaatenurgast tuleb sellega arvestada; järeldab, et otsuse tegemine küsimuses, kas kiita heaks relvaeksport arenguriikidesse, võttes arvesse säästva arengu kriteeriumi, st konsolideeritud ELi ja riiklike relvaekspordi litsentsimiskriteeriumide 8. kriteeriumi, võib olla keeruline, arvestades, et muud poliitilised kaalutlused võivad selle kohaldamise tähelepanuta jätta; soovitab liikmesriikidel esitada täielik aruanne selle kriteeriumiga seoses kasutatud metoodika kohta;

| 83. | tunnistab arengu, demokraatia, inimõiguste, hea valitsemistava ja julgeoleku vastastikust sõltuvust, mida kõikides poliitikavaldkondade arengusidusust käsitlevates aruteludes arvesse tuleb võtta; |
| --- | --- |

83.

tunnistab arengu, demokraatia, inimõiguste, hea valitsemistava ja julgeoleku vastastikust sõltuvust, mida kõikides poliitikavaldkondade arengusidusust käsitlevates aruteludes arvesse tuleb võtta;

| 84. | on seisukohal, et inimeste julgeoleku ja arengu mõisteid tuleks pidada julgeoleku ja arengu vahelistes seostes ülioluliseks, sest nende keskmes on üksikisik; |
| --- | --- |

84.

on seisukohal, et inimeste julgeoleku ja arengu mõisteid tuleks pidada julgeoleku ja arengu vahelistes seostes ülioluliseks, sest nende keskmes on üksikisik;

| 85. | märgib, et konfliktijärgses olukorras rahu tagamise ning humanitaar- ja arengumeetmete koordineerimist tuleks parandada vastavalt hädaabi, taastamis- ja arendustegevuse ühendamise strateegilise raamistikuga, et see vastaks poliitikavaldkondade arengusidususe ja inimeste julgeoleku põhimõtetele, kusjuures viimatimainitud põhimõtet ei hinnata veel piisavalt; tuletab komisjonile meelde, et nõukogu palus komisjoni 2009. aastal koostada ELi tegevusplaan tundlike ja konfliktsituatsioonide kohta ning EL kinnitas uue kokkuleppe tegevuse kohta nõrkades riikides, mis võeti vastu Busanis abi tõhusust käsitleval kõrgetasemelisel foorumil; |
| --- | --- |

85.

märgib, et konfliktijärgses olukorras rahu tagamise ning humanitaar- ja arengumeetmete koordineerimist tuleks parandada vastavalt hädaabi, taastamis- ja arendustegevuse ühendamise strateegilise raamistikuga, et see vastaks poliitikavaldkondade arengusidususe ja inimeste julgeoleku põhimõtetele, kusjuures viimatimainitud põhimõtet ei hinnata veel piisavalt; tuletab komisjonile meelde, et nõukogu palus komisjoni 2009. aastal koostada ELi tegevusplaan tundlike ja konfliktsituatsioonide kohta ning EL kinnitas uue kokkuleppe tegevuse kohta nõrkades riikides, mis võeti vastu Busanis abi tõhusust käsitleval kõrgetasemelisel foorumil;

| 86. | rõhutab, et kuna tavarelvastuse ekspordi töörühm on peamine ELi relvaekspordi toimimisjuhendi eest vastutav komitee, on ülioluline, et sellel foorumil võetakse arvesse arengueesmärke; kutsub nõukogu üles muutma Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhend õiguslikult siduvaks; |
| --- | --- |

86.

rõhutab, et kuna tavarelvastuse ekspordi töörühm on peamine ELi relvaekspordi toimimisjuhendi eest vastutav komitee, on ülioluline, et sellel foorumil võetakse arvesse arengueesmärke; kutsub nõukogu üles muutma Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhend õiguslikult siduvaks;

Ränne

| 87. | rõhutab, et nn ajude äravool võib arenguriikides tekitada tõsiseid probleeme, seda eriti tervishoiu sektoris; tunnistab, et arenguriike mõjutava ajude äravoolu taga on struktuursete põhjuste ning tõuke- ja tõmbetegurite kombinatsioon; seetõttu palub komisjonil jälgida sinise kaardi süsteemi mõju arenguriikidele ja võtta vajadusel parandusmeetmeid; palub ka komisjonil edendada WHO tegevusjuhise rakendamist seoses tervishoiutöötajate rahvusvahelise värbamisega nii avalikus kui erasektoris; |
| --- | --- |

87.

rõhutab, et nn ajude äravool võib arenguriikides tekitada tõsiseid probleeme, seda eriti tervishoiu sektoris; tunnistab, et arenguriike mõjutava ajude äravoolu taga on struktuursete põhjuste ning tõuke- ja tõmbetegurite kombinatsioon; seetõttu palub komisjonil jälgida sinise kaardi süsteemi mõju arenguriikidele ja võtta vajadusel parandusmeetmeid; palub ka komisjonil edendada WHO tegevusjuhise rakendamist seoses tervishoiutöötajate rahvusvahelise värbamisega nii avalikus kui erasektoris;

| 88. | rõhutab, et liikuvuspartnerlusprojektid peavad olema kindlasti kooskõlas rahvusvahelise inimõiguste õigusraamistikuga; palub ELil kaotada arenguabiga seotud rände vähendamist puudutavad tingimused nii kahepoolsetes kui ka mitmepoolsetes ELi ja liikmesriikide läbirääkimistes; |
| --- | --- |

88.

rõhutab, et liikuvuspartnerlusprojektid peavad olema kindlasti kooskõlas rahvusvahelise inimõiguste õigusraamistikuga; palub ELil kaotada arenguabiga seotud rände vähendamist puudutavad tingimused nii kahepoolsetes kui ka mitmepoolsetes ELi ja liikmesriikide läbirääkimistes;

| 89. | nõuab, et Varjupaiga- ja Rändefondi välismõõde oleks täielikult kooskõlas välisabi vahendite ja ELi arengueesmärkidega; teeb ettepaneku võtta ettevaatusabinõusid, et takistada liikmesriike kasutamast seda vahendiosa üksnes arenguriikidest lähtuva rände kärpimiseks; |
| --- | --- |

89.

nõuab, et Varjupaiga- ja Rändefondi välismõõde oleks täielikult kooskõlas välisabi vahendite ja ELi arengueesmärkidega; teeb ettepaneku võtta ettevaatusabinõusid, et takistada liikmesriike kasutamast seda vahendiosa üksnes arenguriikidest lähtuva rände kärpimiseks;

| 90. | toetab ELi rändepoliitika rändajakeskset ja inimõigustepõhist käsitust eesmärgiga võimaldada ELi liikmesriikidel ja partnerriikidel austada, kaitsta ja rakendada kõikide rändajate inimõigusi ja võimaldada rändajatel nõuda oma õigusi kogu rännuteekonnal; rõhutab, et inimõigustepõhised ja rändajakesksed meetmed aitavad korralikult analüüsida sunnitud rände algpõhjusi, eeskätt konflikte, kliimamuutust, töötust, vaesust ning tagada, et kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususega reageerib EL neile asjakohaselt; |
| --- | --- |

90.

toetab ELi rändepoliitika rändajakeskset ja inimõigustepõhist käsitust eesmärgiga võimaldada ELi liikmesriikidel ja partnerriikidel austada, kaitsta ja rakendada kõikide rändajate inimõigusi ja võimaldada rändajatel nõuda oma õigusi kogu rännuteekonnal; rõhutab, et inimõigustepõhised ja rändajakesksed meetmed aitavad korralikult analüüsida sunnitud rände algpõhjusi, eeskätt konflikte, kliimamuutust, töötust, vaesust ning tagada, et kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususega reageerib EL neile asjakohaselt;

| 91. | märgib, et on otstarbekas kaasata välismaal elavaid kogukondi ja sealt kodumaale tagasipöördujaid kui arengu edendajaid, kusjuures viimatinimetatute roll on eriti asjakohane seoses Euroopa finantskriisiga; |
| --- | --- |

91.

märgib, et on otstarbekas kaasata välismaal elavaid kogukondi ja sealt kodumaale tagasipöördujaid kui arengu edendajaid, kusjuures viimatinimetatute roll on eriti asjakohane seoses Euroopa finantskriisiga;

| 92. | rõhutab vajadust ka edaspidi selgitada vastastikuse täiendavuse parameetreid ning seada sisse ühtne ja integreeritud institutsioonidevaheline dialoog, et kavandada ja hallata sisemisi ja väliseid vahendeid, mis on mõeldud tegelemiseks migratsiooniga seotud küsimustega poliitikavaldkondade arengusidususe ja inimõiguste perspektiivist lähtuvalt; |
| --- | --- |

92.

rõhutab vajadust ka edaspidi selgitada vastastikuse täiendavuse parameetreid ning seada sisse ühtne ja integreeritud institutsioonidevaheline dialoog, et kavandada ja hallata sisemisi ja väliseid vahendeid, mis on mõeldud tegelemiseks migratsiooniga seotud küsimustega poliitikavaldkondade arengusidususe ja inimõiguste perspektiivist lähtuvalt;

| 93. | kutsub komisjoni ja AKV riike üles viima praegu toimuva AKV-ELi lepingu läbivaatamise raames artiklisse 13 sisse korduvrände põhimõtte ja selle lihtsustamine korduvviisade andmise teel; rõhutab, et nimetatud artiklis toonitatakse inimõiguste austamist ja AKV riikide kodanike võrdset kohtlemist, kuid kõnealuste põhimõtete kasutusala piiravad oluliselt kahepoolsed tagasivõtulepingud transiidiriikidega rände juhtimise hajutamise raames Euroopas; need lepingud ei austa rändajate õigusi ja võivad viia üha uute väljasaatmisteni, mis ohustavad nende inimeste tervist ja elu; |
| --- | --- |

93.

kutsub komisjoni ja AKV riike üles viima praegu toimuva AKV-ELi lepingu läbivaatamise raames artiklisse 13 sisse korduvrände põhimõtte ja selle lihtsustamine korduvviisade andmise teel; rõhutab, et nimetatud artiklis toonitatakse inimõiguste austamist ja AKV riikide kodanike võrdset kohtlemist, kuid kõnealuste põhimõtete kasutusala piiravad oluliselt kahepoolsed tagasivõtulepingud transiidiriikidega rände juhtimise hajutamise raames Euroopas; need lepingud ei austa rändajate õigusi ja võivad viia üha uute väljasaatmisteni, mis ohustavad nende inimeste tervist ja elu;

| 94. | kinnitab veelkord kaasrahastamise kui hõlbustava põhimõtte tähtsust, mis motiveerib toetusesaajad võtma rohkem vastutust, andma tõhusamat panust arengusse ja mis parandab koostööd Istanbuli põhimõtetes (8) soovitatud kõikide sidusrühmade vahel; |
| --- | --- |

94.

kinnitab veelkord kaasrahastamise kui hõlbustava põhimõtte tähtsust, mis motiveerib toetusesaajad võtma rohkem vastutust, andma tõhusamat panust arengusse ja mis parandab koostööd Istanbuli põhimõtetes (8) soovitatud kõikide sidusrühmade vahel;

Muud küsimused

| 95. | palub kõikides poliitilistes dialoogides tungivalt rõhutada hea valitsemistava ja inimõiguste austamise üldist raamistikku ning selle võimendavat osa partnerriikide arengus, vaatamata viiele poliitikavaldkondade arengusidususe hindamise eesmärkidel määratletud põhiküsimusele; |
| --- | --- |

95.

palub kõikides poliitilistes dialoogides tungivalt rõhutada hea valitsemistava ja inimõiguste austamise üldist raamistikku ning selle võimendavat osa partnerriikide arengus, vaatamata viiele poliitikavaldkondade arengusidususe hindamise eesmärkidel määratletud põhiküsimusele;

| 96. | teeb ettepaneku täiendada abi tõhususe mõistet arengu tõhususe mõistega, sest viimasena mainitud sobib paremini mõõtma poliitikavaldkondade arengusidusust ja on sobivam arengupoliitikaalase dialoogi süvendamiseks BRIC-riikidega; |
| --- | --- |

96.

teeb ettepaneku täiendada abi tõhususe mõistet arengu tõhususe mõistega, sest viimasena mainitud sobib paremini mõõtma poliitikavaldkondade arengusidusust ja on sobivam arengupoliitikaalase dialoogi süvendamiseks BRIC-riikidega;

| 97. | juhib tähelepanu arenguriikide hea valitsemistava programmide valdkondadevahelisele olemusele ning julgustab komisjoni tegema selles valdkonnas edasisi jõupingutusi; juhib tähelepanu ka sellele, et praegusel kriisiderohkel ajajärgul on vaja paremat üleilmset juhtimist, mis aitab oluliselt kaasa üleilmse arengu saavutamisele; peab kahetsusväärseks, et ÜRO Rio+20 konverentsi lõppdokumendis ei võeta ressursside säilitamise, kliimamuutustega kohanemise ja selle leevendamise ning majandusliku jätkusuutlikkusega seotud kohustusi, mida EL nõudis; nõuab siiski tungivalt, et EL oleks edaspidigi tihedalt seotud säästva arengu eesmärkide määratlemisega ning nende rakendamisega 2015. aastaks; |
| --- | --- |

97.

juhib tähelepanu arenguriikide hea valitsemistava programmide valdkondadevahelisele olemusele ning julgustab komisjoni tegema selles valdkonnas edasisi jõupingutusi; juhib tähelepanu ka sellele, et praegusel kriisiderohkel ajajärgul on vaja paremat üleilmset juhtimist, mis aitab oluliselt kaasa üleilmse arengu saavutamisele; peab kahetsusväärseks, et ÜRO Rio+20 konverentsi lõppdokumendis ei võeta ressursside säilitamise, kliimamuutustega kohanemise ja selle leevendamise ning majandusliku jätkusuutlikkusega seotud kohustusi, mida EL nõudis; nõuab siiski tungivalt, et EL oleks edaspidigi tihedalt seotud säästva arengu eesmärkide määratlemisega ning nende rakendamisega 2015. aastaks;

| 98. | toetab komisjoni ettepanekut koostada põhjalik ülevaade poliitikavaldkondade arengusidususega kooskõlastamata poliitika tekitatavatest kuludest ning poliitikavaldkondade arengusidususest lähtuvast poliitikast tulenevast kasust või mõlemapoolset kasu pakkuvatest olukordadest, mida võib kasutada edasiseks teadlikkuse tõstmiseks ja koolituseks ning alusena Euroopa kodanike ja muude asjaomaste sidusrühmadega peetavates aruteludes, et ületada endiselt valitsevad väärarvamused poliitikavaldkondade arengusidususe kulude ja kasu kohta; selline analüüs oleks eriti abiks rändevaldkonnas, kus EL peaks rõhutama seoseid rände- ja arengupoliitika vahel ning pakkuma pidevalt oma elanikele teavet nendest seostest tuleneva kasu kohta; analüüs oleks abiks ka säästva energia valdkonnas; |
| --- | --- |

98.

toetab komisjoni ettepanekut koostada põhjalik ülevaade poliitikavaldkondade arengusidususega kooskõlastamata poliitika tekitatavatest kuludest ning poliitikavaldkondade arengusidususest lähtuvast poliitikast tulenevast kasust või mõlemapoolset kasu pakkuvatest olukordadest, mida võib kasutada edasiseks teadlikkuse tõstmiseks ja koolituseks ning alusena Euroopa kodanike ja muude asjaomaste sidusrühmadega peetavates aruteludes, et ületada endiselt valitsevad väärarvamused poliitikavaldkondade arengusidususe kulude ja kasu kohta; selline analüüs oleks eriti abiks rändevaldkonnas, kus EL peaks rõhutama seoseid rände- ja arengupoliitika vahel ning pakkuma pidevalt oma elanikele teavet nendest seostest tuleneva kasu kohta; analüüs oleks abiks ka säästva energia valdkonnas;

| 99. | palub komisjonil ja nõukogul töötada välja pikaajaline sektoritevaheline ELi arengualase hariduse, teadlikkuse tõstmise ja aktiivse maailmakodaniku strateegia; |
| --- | --- |

99.

palub komisjonil ja nõukogul töötada välja pikaajaline sektoritevaheline ELi arengualase hariduse, teadlikkuse tõstmise ja aktiivse maailmakodaniku strateegia;

| 100. | kutsub liikmesriike üles koostama säästva arengu alased riiklikud haridusstrateegiad ja - programmid või neid tugevdama ning tegema oma vastava poliitikavaldkondade arengusidususe alase õppeprogrammi osaks; |
| --- | --- |

100.

kutsub liikmesriike üles koostama säästva arengu alased riiklikud haridusstrateegiad ja - programmid või neid tugevdama ning tegema oma vastava poliitikavaldkondade arengusidususe alase õppeprogrammi osaks;

| 101. | märgib, et finantsinstrumentide turgude direktiiv (MiFID) võib aidata tõhusalt kaasa liidu arengukoostöö üldiste eesmärkide täitmisele, sest see hõlmab rangeid positsioonide piiranguid, direktiivi kohustustest erandite tegemise rangeid piiranguid ning tugevdab reguleerivate asutuste volitusi konkreetsete toodete või tegevuste korral sekkuda; |
| --- | --- |

101.

märgib, et finantsinstrumentide turgude direktiiv (MiFID) võib aidata tõhusalt kaasa liidu arengukoostöö üldiste eesmärkide täitmisele, sest see hõlmab rangeid positsioonide piiranguid, direktiivi kohustustest erandite tegemise rangeid piiranguid ning tugevdab reguleerivate asutuste volitusi konkreetsete toodete või tegevuste korral sekkuda;

| 102. | kordab veel kord, et läbipaistvuse ja aruandmise huvides peaksid Euroopa välisteenistus ning arengu ja koostöö peadirektoraat jälgima, kuidas komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vahel kokkulepitud kohustuste jagamine tegelikkuses toimib ning parandama seda kattumiste ärahoidmiseks ja sünergia tagamiseks; |
| --- | --- |

102.

kordab veel kord, et läbipaistvuse ja aruandmise huvides peaksid Euroopa välisteenistus ning arengu ja koostöö peadirektoraat jälgima, kuidas komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vahel kokkulepitud kohustuste jagamine tegelikkuses toimib ning parandama seda kattumiste ärahoidmiseks ja sünergia tagamiseks;

| 103. | viitab tõsiasjale, et Euroopa välisteenistus on esitanud ELi nn osalejastaatuse idee, et muuta ELi meetmed nähtavamaks; on seisukohal, et see muudab poliitikavaldkondade arengusidususe veelgi olulisemaks, sest igasugune negatiivne mõju seostatakse veelgi tihedamalt ELiga; nõuab ka tungivalt, et komisjon tagaks, et see mõiste ei satu vastuollu muude ELi määratletud arengupoliitika eesmärkidega, eeskätt arenguriikide isevastutuse ja poliitilise ruumi eesmärkidega; |
| --- | --- |

103.

viitab tõsiasjale, et Euroopa välisteenistus on esitanud ELi nn osalejastaatuse idee, et muuta ELi meetmed nähtavamaks; on seisukohal, et see muudab poliitikavaldkondade arengusidususe veelgi olulisemaks, sest igasugune negatiivne mõju seostatakse veelgi tihedamalt ELiga; nõuab ka tungivalt, et komisjon tagaks, et see mõiste ei satu vastuollu muude ELi määratletud arengupoliitika eesmärkidega, eeskätt arenguriikide isevastutuse ja poliitilise ruumi eesmärkidega;

| 104. | arvab, et kooskõlas Cotonou lepingu ja viitedokumendiga „Engaging Non-state actors in new aid modalities”4 („Valitsusväliste osalejate kaasamine uutesse abiandmisviisidesse”) (9) peaksid ELi delegatsioonid kaardistama põhjalikult valitsusvälised ja kodanikuühiskonna organisatsioonid ning kohalikud ametiasutused, eeskätt kohalikud ja kogukonnapõhised organisatsioonid, mis on olulised nende töö jaoks vastavas riigis; |
| --- | --- |

104.

arvab, et kooskõlas Cotonou lepingu ja viitedokumendiga „Engaging Non-state actors in new aid modalities”4 („Valitsusväliste osalejate kaasamine uutesse abiandmisviisidesse”) (9) peaksid ELi delegatsioonid kaardistama põhjalikult valitsusvälised ja kodanikuühiskonna organisatsioonid ning kohalikud ametiasutused, eeskätt kohalikud ja kogukonnapõhised organisatsioonid, mis on olulised nende töö jaoks vastavas riigis;

| 105. | kordab, et AKV riikidest pärit poliitikavaldkondade arengusidususe alalise raportööri positsiooni loomine parlamentaarse ühisassamblee kontekstis hõlbustaks kooskõlastatust Euroopa Parlamendi poliitikavaldkondade arengusidususe alalise raportööriga ning komisjoni ja nõukogu asjakohase osakonnaga, lihtsustaks viimaste tööd ning aitaks kõrvaldada poliitikavaldkondade arengusidusust takistavad asjaolud arenguriikides endis; |
| --- | --- |

105.

kordab, et AKV riikidest pärit poliitikavaldkondade arengusidususe alalise raportööri positsiooni loomine parlamentaarse ühisassamblee kontekstis hõlbustaks kooskõlastatust Euroopa Parlamendi poliitikavaldkondade arengusidususe alalise raportööriga ning komisjoni ja nõukogu asjakohase osakonnaga, lihtsustaks viimaste tööd ning aitaks kõrvaldada poliitikavaldkondade arengusidusust takistavad asjaolud arenguriikides endis;

| 106. | Mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas 2011. aasta juuni teatises tegi Euroopa Komisjon ettepaneku laiendada Euroopa Arengufondi kontrollimise volitusi Euroopa Parlamendile. peab kahetsusväärseks, et see ettepanek ei kajastu 11. Euroopa Arengufondi käsitlevas seadusandlikus ettepanekus; |
| --- | --- |

106.

Mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas 2011. aasta juuni teatises tegi Euroopa Komisjon ettepaneku laiendada Euroopa Arengufondi kontrollimise volitusi Euroopa Parlamendile. peab kahetsusväärseks, et see ettepanek ei kajastu 11. Euroopa Arengufondi käsitlevas seadusandlikus ettepanekus;

| 107. | rõhutab, et vaesuse likvideerimiseks ja jätkusuutlikuks arenguks laiaulatuslikumate meetmete pakkumise jaoks peaks 2015. aasta järgne rahvusvaheline arengukoostöö raamistik minema kaugemale arengukoostöö traditsioonilisest tõlgendusest, võimendama poliitikavaldkondade arengusidusust kui olulist mehhanismi ning edendama õigustepõhiseid meetmeid; märgib, et niisugune raamistik peaks olema enamat kui praegune avalike meetmete ja toetuse süsteem ning kaasama sidusasse ja kaasavasse protsessi kõik riigid (arenenud ja arenguriigid, arenevad riigid) ning kõik osalised (traditsioonilised ja uued abiandjad, arenguriikide ja arenenud riikide valitsused ja kohalikud ametiasutused, erasektor, valitsusvälised organisatsioonid, sotsiaalpartnerid jm); |
| --- | --- |

107.

rõhutab, et vaesuse likvideerimiseks ja jätkusuutlikuks arenguks laiaulatuslikumate meetmete pakkumise jaoks peaks 2015. aasta järgne rahvusvaheline arengukoostöö raamistik minema kaugemale arengukoostöö traditsioonilisest tõlgendusest, võimendama poliitikavaldkondade arengusidusust kui olulist mehhanismi ning edendama õigustepõhiseid meetmeid; märgib, et niisugune raamistik peaks olema enamat kui praegune avalike meetmete ja toetuse süsteem ning kaasama sidusasse ja kaasavasse protsessi kõik riigid (arenenud ja arenguriigid, arenevad riigid) ning kõik osalised (traditsioonilised ja uued abiandjad, arenguriikide ja arenenud riikide valitsused ja kohalikud ametiasutused, erasektor, valitsusvälised organisatsioonid, sotsiaalpartnerid jm);

| 108. | peab kiiduväärseks asjaolu, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 9 sisalduvat sotsiaalklauslit kohaldatakse nii ELi piires kui ka väljaspool ELi; |
| --- | --- |

108.

peab kiiduväärseks asjaolu, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 9 sisalduvat sotsiaalklauslit kohaldatakse nii ELi piires kui ka väljaspool ELi;

| 109. | rõhutab vajadust tagada ELi kaubanduslepingute sotsiaalvaldkonda käsitlevate sätete rakendamine ja asjakohane järelevalve; peab vajalikuks tagada läbivaatamis- ja jõustamismehhanismid; |
| --- | --- |

109.

rõhutab vajadust tagada ELi kaubanduslepingute sotsiaalvaldkonda käsitlevate sätete rakendamine ja asjakohane järelevalve; peab vajalikuks tagada läbivaatamis- ja jõustamismehhanismid;

| 110. | palub komisjonil lisada kõikidesse ELi kaubanduslepingutesse sätted sotsiaalsete standardite ning soolise võrdõiguslikkuse ja noortega arvestava täieliku ja produktiivse tööhõive, inimväärse töö, töötajate, ka võõrtöötajate õiguste austamise ja soolise võrdõiguslikkuse eesmärkide kohta; |
| --- | --- |

110.

palub komisjonil lisada kõikidesse ELi kaubanduslepingutesse sätted sotsiaalsete standardite ning soolise võrdõiguslikkuse ja noortega arvestava täieliku ja produktiivse tööhõive, inimväärse töö, töötajate, ka võõrtöötajate õiguste austamise ja soolise võrdõiguslikkuse eesmärkide kohta;

| 111. | rõhutab vajadust toetada ja levitada kollektiivläbirääkimisi kui vahendit ebavõrdsuse vähendamiseks tööturul, inimväärse töö ja töötasu tagamiseks, sotsiaalse dumpingu ja deklareerimata töö ärahoidmiseks ning ausa konkurentsi tagamiseks; |
| --- | --- |

111.

rõhutab vajadust toetada ja levitada kollektiivläbirääkimisi kui vahendit ebavõrdsuse vähendamiseks tööturul, inimväärse töö ja töötasu tagamiseks, sotsiaalse dumpingu ja deklareerimata töö ärahoidmiseks ning ausa konkurentsi tagamiseks;

| 112. | rõhutab vajadust järgida töölepingute tingimusi ning seda, et noorte ja naiste tehtavas töös ei esineks mingit liiki ekspluateerimist, sh seksuaalset ärakasutamist, sunniviisilist tööd või pealesunnitud teenuseid, orjust või orjusega samalaadseid tavasid; |
| --- | --- |

112.

rõhutab vajadust järgida töölepingute tingimusi ning seda, et noorte ja naiste tehtavas töös ei esineks mingit liiki ekspluateerimist, sh seksuaalset ärakasutamist, sunniviisilist tööd või pealesunnitud teenuseid, orjust või orjusega samalaadseid tavasid;

| 113. | rõhutab ettevõtja sotsiaalse vastutusega seotud kohustuste ja tööandjate julgustamise tähtsust rakendamaks praegu kehtivatest õigusnormidest ambitsioonikamaid sotsiaalseid standardeid, sh võimalust areneda ja saavutada selline tunnustus nagu sotsiaalse märgistusega ettevõte; palub komisjonil toetada liikmesriike asjaomaste kohustuste rakendamise ning nende õigusliku jõustamise üle põhjaliku järelevalve teostamisel; |
| --- | --- |

113.

rõhutab ettevõtja sotsiaalse vastutusega seotud kohustuste ja tööandjate julgustamise tähtsust rakendamaks praegu kehtivatest õigusnormidest ambitsioonikamaid sotsiaalseid standardeid, sh võimalust areneda ja saavutada selline tunnustus nagu sotsiaalse märgistusega ettevõte; palub komisjonil toetada liikmesriike asjaomaste kohustuste rakendamise ning nende õigusliku jõustamise üle põhjaliku järelevalve teostamisel;

| 114. | rõhutab, kui tähtis on rajada poliitikavaldkondade arengusidususe eest vastutavad keskused ka arenguriikides, et parandada teabevahetust muu hulgas sellistes ELi pädevusalasse mittekuuluvates küsimustes nagu ressurssidest saadava tulu sotsiaalselt kaasav kasutus või maksustamine ja rahaülekanded, ning nn ajude äravoolu mõju kohta päritoluriikidele; palub komisjonil süvalaiendada sotsiaalpoliitikat Euroopa välisteenistuse töös; usub, et ka keskmise sissetulekuga riikide jaoks on väga oluline eraldada üha suurem osa oma sissetulekust ühiskondlikele eesmärkidele, eelkõige maksustamissüsteemide ja sotsiaalkaitse süsteemide arendamise läbi; |
| --- | --- |

114.

rõhutab, kui tähtis on rajada poliitikavaldkondade arengusidususe eest vastutavad keskused ka arenguriikides, et parandada teabevahetust muu hulgas sellistes ELi pädevusalasse mittekuuluvates küsimustes nagu ressurssidest saadava tulu sotsiaalselt kaasav kasutus või maksustamine ja rahaülekanded, ning nn ajude äravoolu mõju kohta päritoluriikidele; palub komisjonil süvalaiendada sotsiaalpoliitikat Euroopa välisteenistuse töös; usub, et ka keskmise sissetulekuga riikide jaoks on väga oluline eraldada üha suurem osa oma sissetulekust ühiskondlikele eesmärkidele, eelkõige maksustamissüsteemide ja sotsiaalkaitse süsteemide arendamise läbi;

| 115. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid pööraksid suuremat tähelepanu sihtriikide rändajate, iseäranis naiste ja laste kaasamisele ja integreerimisele ning sotsiaalsete õiguste ülekantavusele; |
| --- | --- |

115.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid pööraksid suuremat tähelepanu sihtriikide rändajate, iseäranis naiste ja laste kaasamisele ja integreerimisele ning sotsiaalsete õiguste ülekantavusele;

| 116. | palub komisjonil kaasata sotsiaalsesse dialoogi ELi mittekuuluvate riikide tööorganisatsioonid ja ametiühingud, et arutada sotsiaalsete standardite rakendamise küsimust asjaomastes riikides ja tagada parem tehniline abi sotsiaal- ja fiskaalpoliitika rakendamiseks. |
| --- | --- |

116.

palub komisjonil kaasata sotsiaalsesse dialoogi ELi mittekuuluvate riikide tööorganisatsioonid ja ametiühingud, et arutada sotsiaalsete standardite rakendamise küsimust asjaomastes riikides ja tagada parem tehniline abi sotsiaal- ja fiskaalpoliitika rakendamiseks.

| 117. | palub komisjonil kaaluda oma toetuse suurendamist arenguriikidest pärit partneritega läbiviidavate kultuurialaste programmide või koostööprojektide puhul, kuna need on ELi arengueesmärkidest lähtudes oma olemuselt valdkondadevahelised; |
| --- | --- |

117.

palub komisjonil kaaluda oma toetuse suurendamist arenguriikidest pärit partneritega läbiviidavate kultuurialaste programmide või koostööprojektide puhul, kuna need on ELi arengueesmärkidest lähtudes oma olemuselt valdkondadevahelised;

| 118. | rõhutab, et kava pakkuda põhiteenuseid, nagu algharidus, peab keskenduma jõulisemalt väga marginaliseeritud rühmade sellistele spetsiifilistele omadustele, mis teevad pakkumise keerulisemaks ja vähendavad rühmade suutlikkust kättesaadavaid võimalusi ära kasutada; |
| --- | --- |

118.

rõhutab, et kava pakkuda põhiteenuseid, nagu algharidus, peab keskenduma jõulisemalt väga marginaliseeritud rühmade sellistele spetsiifilistele omadustele, mis teevad pakkumise keerulisemaks ja vähendavad rühmade suutlikkust kättesaadavaid võimalusi ära kasutada;

| 119. | rõhutab tungivat vajadust muuta humanitaarvaldkonna mõtteviisi ja tunnistada ülitähtsat rolli, mida täidab haridus, eeskätt konfliktiga seotud hädaolukordade ajal ning pärast konflikte; peab kahetsusväärseks, et haridus on endiselt üks humanitaarabi alarahastatumaid valdkondi; |
| --- | --- |

119.

rõhutab tungivat vajadust muuta humanitaarvaldkonna mõtteviisi ja tunnistada ülitähtsat rolli, mida täidab haridus, eeskätt konfliktiga seotud hädaolukordade ajal ning pärast konflikte; peab kahetsusväärseks, et haridus on endiselt üks humanitaarabi alarahastatumaid valdkondi;

| 120. | palub komisjonil käsitleda arengupoliitika raames IKT valdkondadevahelist olemust, eeskätt positiivset mõju, mis sel võib olla haridussüsteemile, ning rõhutab, et selles kontekstis nõuavad erilist tähelepanu intellektuaalomandi õigused, tehnosiire ja kohalik suutlikkuse suurendamine; |
| --- | --- |

120.

palub komisjonil käsitleda arengupoliitika raames IKT valdkondadevahelist olemust, eeskätt positiivset mõju, mis sel võib olla haridussüsteemile, ning rõhutab, et selles kontekstis nõuavad erilist tähelepanu intellektuaalomandi õigused, tehnosiire ja kohalik suutlikkuse suurendamine;

| 121. | märgib, et tegelikud pangatehingud (mobiilpangandus) peaksid olema eristatud tavalistest rahaülekannetest (mobiilimaksed) ning kooskõlastada tuleks vajadused reguleerida rahvusvahelisi rahatehinguid (nt rahapesu või terrorismi rahastamise takistamiseks) ja edendada samal ajal mobiilikasutust taskukohaseks rahale juurdepääsemiseks; arvab, et olemasolevate parimate tavade koondamine oleks kasulik viis, kuidas jagada teadmisi ja lahendada neid probleeme; |
| --- | --- |

121.

märgib, et tegelikud pangatehingud (mobiilpangandus) peaksid olema eristatud tavalistest rahaülekannetest (mobiilimaksed) ning kooskõlastada tuleks vajadused reguleerida rahvusvahelisi rahatehinguid (nt rahapesu või terrorismi rahastamise takistamiseks) ja edendada samal ajal mobiilikasutust taskukohaseks rahale juurdepääsemiseks; arvab, et olemasolevate parimate tavade koondamine oleks kasulik viis, kuidas jagada teadmisi ja lahendada neid probleeme;

| 122. | peab kahetsusväärseks, et eelarvetoetuse andmise korraldust iseloomustab endiselt kodanike ja parlamendi järelevalve puudumine lepingute, nende rakendamise ja jälgimise üle; |
| --- | --- |

122.

peab kahetsusväärseks, et eelarvetoetuse andmise korraldust iseloomustab endiselt kodanike ja parlamendi järelevalve puudumine lepingute, nende rakendamise ja jälgimise üle;

| 123. | kordab, et kuigi eelarvetoetus peaks olema kooskõlas demokraatliku valitsemise edendamise, arenguriikide endi majandusressursside tugevdamise, korruptsiooni vastu võitlemise ja riiklike kulutuste suhtes kehtiva aruandekohustusega, peaks see põhiliselt keskenduma vaesuse vähendamisele; |
| --- | --- |

123.

kordab, et kuigi eelarvetoetus peaks olema kooskõlas demokraatliku valitsemise edendamise, arenguriikide endi majandusressursside tugevdamise, korruptsiooni vastu võitlemise ja riiklike kulutuste suhtes kehtiva aruandekohustusega, peaks see põhiliselt keskenduma vaesuse vähendamisele;

| 124. | kordab, et ELi jõupingutused tagada juurdepääs arenguriikide toorainetele ei tohi kahjustada kohalikku arengut ja vaesuse likvideerimist, vaid toetama arenguriike nende püüdlustes muuta oma maavararikkus tegelikuks arenguks; rõhutab ka, et EL peaks toetama head valitsemistava, väärtusi lisavaid protsesse ning valitsuste ja äriettevõtete läbipaistvust, et kohalikud kaevandussektorid võiksid toimida arengu võimendajana; |
| --- | --- |

124.

kordab, et ELi jõupingutused tagada juurdepääs arenguriikide toorainetele ei tohi kahjustada kohalikku arengut ja vaesuse likvideerimist, vaid toetama arenguriike nende püüdlustes muuta oma maavararikkus tegelikuks arenguks; rõhutab ka, et EL peaks toetama head valitsemistava, väärtusi lisavaid protsesse ning valitsuste ja äriettevõtete läbipaistvust, et kohalikud kaevandussektorid võiksid toimida arengu võimendajana;

| 125. | rõhutab, et finantsläbipaistvus on tulude kasutuselevõtmise ja maksupettustega võitlemise toetamiseks ülioluline; nõuab, et raamatupidamist ja läbipaistvust käsitlevate ELi direktiivide praegune reform hõlmaks nõuet, mille kohaselt börsinimekirjas ja suured erasektori kaevandus- ja puiduettevõtted avalikustaksid valitsustele projektikaupa tehtavad maksed, ning aruandluskünniseid, mis peegeldavad maksete olulisust vaeste kogukondade seisukohast; |
| --- | --- |

125.

rõhutab, et finantsläbipaistvus on tulude kasutuselevõtmise ja maksupettustega võitlemise toetamiseks ülioluline; nõuab, et raamatupidamist ja läbipaistvust käsitlevate ELi direktiivide praegune reform hõlmaks nõuet, mille kohaselt börsinimekirjas ja suured erasektori kaevandus- ja puiduettevõtted avalikustaksid valitsustele projektikaupa tehtavad maksed, ning aruandluskünniseid, mis peegeldavad maksete olulisust vaeste kogukondade seisukohast;

| 126. | on seisukohal, et kuigi on olemas piir, mida antava abiga võib riigisisese aruandmise osas saavutada, võib mõnes vormis abi tõesti midagi muuta, alates „mittekahjustamisest” kuni olemasolevate siseriiklike aruandmissüsteemide tegeliku tugevdamiseni, nt kaasates kogu sektorit hõlmavate käsitusviiside raames arenguriikide kohalikud kodanikuühiskonna organisatsioonid ja parlamendid; |
| --- | --- |

126.

on seisukohal, et kuigi on olemas piir, mida antava abiga võib riigisisese aruandmise osas saavutada, võib mõnes vormis abi tõesti midagi muuta, alates „mittekahjustamisest” kuni olemasolevate siseriiklike aruandmissüsteemide tegeliku tugevdamiseni, nt kaasates kogu sektorit hõlmavate käsitusviiside raames arenguriikide kohalikud kodanikuühiskonna organisatsioonid ja parlamendid;

| 127. | peab kahetsusväärseks, et üleilmne tervishoiu rahastamise ja sekkumismeetmete tähelepanu on nihkunud teravalt silmapaistvatele sündmustele, nt Aasia tsunamile, ning mõnele laiaulatuslikule nakkushaigusele (nt HIV/AIDS), kuigi mittenakkuslikud haigused moodustavad 63 % kõikidest surmajuhtumitest kogu maailmas ja vigastused moodustavad 17 % üleilmsest haigestumuskoormusest ning kuigi naised ja lapsed surevad, kuna raseduse ja sünnituse ajal ning lapseeas ei suudeta pakkuda elementaarset hooldust; |
| --- | --- |

127.

peab kahetsusväärseks, et üleilmne tervishoiu rahastamise ja sekkumismeetmete tähelepanu on nihkunud teravalt silmapaistvatele sündmustele, nt Aasia tsunamile, ning mõnele laiaulatuslikule nakkushaigusele (nt HIV/AIDS), kuigi mittenakkuslikud haigused moodustavad 63 % kõikidest surmajuhtumitest kogu maailmas ja vigastused moodustavad 17 % üleilmsest haigestumuskoormusest ning kuigi naised ja lapsed surevad, kuna raseduse ja sünnituse ajal ning lapseeas ei suudeta pakkuda elementaarset hooldust;

| 128. | rõhutab, et täites oma kohustust kaitsta arenguriikides kliinilistes uuringutes osalejate õigusi ning ELi kodanike tervist võib Euroopa Parlament kasutada oma õigust uurimisi algatada; teeb ka ettepaneku jälgida teatud küsimustega seoses Euroopa Ravimiametit, nt kontrollida, missuguseid meetmeid võtab Euroopa Ravimiamet selleks, et täpsustada eetiliste normide praktiline kohaldamine kliinilistes uuringutes, ning veenduda, et Euroopa Ravimiamet püüab tungivalt harmoniseerida vastutavate ametiasutuste poolset eetiliste normide kohaldamist; |
| --- | --- |

128.

rõhutab, et täites oma kohustust kaitsta arenguriikides kliinilistes uuringutes osalejate õigusi ning ELi kodanike tervist võib Euroopa Parlament kasutada oma õigust uurimisi algatada; teeb ka ettepaneku jälgida teatud küsimustega seoses Euroopa Ravimiametit, nt kontrollida, missuguseid meetmeid võtab Euroopa Ravimiamet selleks, et täpsustada eetiliste normide praktiline kohaldamine kliinilistes uuringutes, ning veenduda, et Euroopa Ravimiamet püüab tungivalt harmoniseerida vastutavate ametiasutuste poolset eetiliste normide kohaldamist;

| 129. | palub komisjonil toetada kohalikke kodanikuühiskonna rühmi, eeskätt naisrühmi ning naisi lähedalt puudutava tegevuskavaga rühmi kättesaadava rahastuse ja suutlikkuse suurendamise abil, et need rühmad suudaksid täita oma rolli arengut soodustavate tõhusate toimijatena ning rahu ja hea valitsemistava valvuritena eeskätt ebakindlate ja konfliktiolukordade kontekstis; |
| --- | --- |

129.

palub komisjonil toetada kohalikke kodanikuühiskonna rühmi, eeskätt naisrühmi ning naisi lähedalt puudutava tegevuskavaga rühmi kättesaadava rahastuse ja suutlikkuse suurendamise abil, et need rühmad suudaksid täita oma rolli arengut soodustavate tõhusate toimijatena ning rahu ja hea valitsemistava valvuritena eeskätt ebakindlate ja konfliktiolukordade kontekstis;

| 130. | tunnustab ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös ning julgustab jälgima ja rakendama sugupoolte aspekti arvestamist ELi rahastatavates projektides riigi tasandil; kutsub ELi kõrget esindajat üles võtma kõik vajalikud meetmed, et pakkuda ELi delegatsioonide töötajatele asjakohast ja tõhusat koolitust rahuvalve, konfliktiennetuse ja rahu tagamise sootundliku käsituse kohta; |
| --- | --- |

130.

tunnustab ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös ning julgustab jälgima ja rakendama sugupoolte aspekti arvestamist ELi rahastatavates projektides riigi tasandil; kutsub ELi kõrget esindajat üles võtma kõik vajalikud meetmed, et pakkuda ELi delegatsioonide töötajatele asjakohast ja tõhusat koolitust rahuvalve, konfliktiennetuse ja rahu tagamise sootundliku käsituse kohta;

| 131. | tunneb heameelt Euroopa Komisjoni aktiivse töö üle, mida tehakse nii poliitika tasandil kui ka eri rahastamisvahendite ja eelarveliste toetusmehhanismide kaudu, mille eesmärk on suurendada kohustusi naiste mõjuvõimu edendamiseks, eelkõige püüdes integreerida naiste prioriteete ja vajadusi kõigis peamistes poliitikavaldkondade arengusidususe valdkondades; |
| --- | --- |

131.

tunneb heameelt Euroopa Komisjoni aktiivse töö üle, mida tehakse nii poliitika tasandil kui ka eri rahastamisvahendite ja eelarveliste toetusmehhanismide kaudu, mille eesmärk on suurendada kohustusi naiste mõjuvõimu edendamiseks, eelkõige püüdes integreerida naiste prioriteete ja vajadusi kõigis peamistes poliitikavaldkondade arengusidususe valdkondades;

| 132. | rõhutab vajadust koguda usaldusväärseid statistilisi andmeid emasuremuse kohta ja salvestada selle põhjuseid vastavalt Maailma Tervishoiuorganisatsiooni rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni emasuremuse kodeeringule, mis võimaldab riike suunata ning aidata neil paremini määrata ja prognoosida emasurmade põhjusi; |
| --- | --- |

132.

rõhutab vajadust koguda usaldusväärseid statistilisi andmeid emasuremuse kohta ja salvestada selle põhjuseid vastavalt Maailma Tervishoiuorganisatsiooni rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni emasuremuse kodeeringule, mis võimaldab riike suunata ning aidata neil paremini määrata ja prognoosida emasurmade põhjusi;

| 133. | kinnitab oma AKV-ELi parlamentaarse assamblee deklaratsiooni A(2010) 21584; |
| --- | --- |

133.

kinnitab oma AKV-ELi parlamentaarse assamblee deklaratsiooni A(2010) 21584;

| 134. | nõuab, et poliitikavaldkondade arengusidususe vallas tuleks soodustada kaasavat lähenemisviisi, mis edendab kohalike inimeste ja ennekõike naiste tugevamat mõjuvõimu ja enesemääramist; |
| --- | --- |

134.

nõuab, et poliitikavaldkondade arengusidususe vallas tuleks soodustada kaasavat lähenemisviisi, mis edendab kohalike inimeste ja ennekõike naiste tugevamat mõjuvõimu ja enesemääramist;

| 135. | kinnitab veel kord, kui tähtis on võtta arvesse naiste olukorda, kuna naised ei ole mitte ainult haavatav osa elanikkonnast, vaid nad on ka arengupoliitika aktiivsed vahendajad; märgib seoses sellega, et naised vastutavad 80 % maaharimise eest Aafrikas, kuigi on veel harv juhus, kui neil on võimalus olla enda haritava maa omanik; soovitab seetõttu, et lisaks põllumajanduse- ja kalanduspoliitika integreerimisele poliitikavaldkondade arengusidususega mõju tõttu, mida nad avaldavad arengule, tuleks neid hinnata ka erineva mõju seisukohast naistele ja meestele; |
| --- | --- |

135.

kinnitab veel kord, kui tähtis on võtta arvesse naiste olukorda, kuna naised ei ole mitte ainult haavatav osa elanikkonnast, vaid nad on ka arengupoliitika aktiivsed vahendajad; märgib seoses sellega, et naised vastutavad 80 % maaharimise eest Aafrikas, kuigi on veel harv juhus, kui neil on võimalus olla enda haritava maa omanik; soovitab seetõttu, et lisaks põllumajanduse- ja kalanduspoliitika integreerimisele poliitikavaldkondade arengusidususega mõju tõttu, mida nad avaldavad arengule, tuleks neid hinnata ka erineva mõju seisukohast naistele ja meestele;

| 136. | rõhutab, kui oluline on võtta arvesse kõige ebasoodsamas olukorras olevaid ja haavatavamaid ühiskonnarühmi, eelkõige naisi ja tüdrukuid, ning pöörata neile erilist tähelepanu, et vältida edasist ebavõrdsuse kasvu; juhib tähelepanu sellele, et kogemused on näidanud, et n.ö. neutraalsed meetmed kindlustavad olemasolevaid jõustruktuure, ning et on oluline tegutseda positiivselt, informeeritult ja süstemaatiliselt meetmete kaudu, mis parandavad naiste olukorda, tagamaks, et need meetmed toovad kasu kõige ebasoodsamas olukorras olevatele isikutele; |
| --- | --- |

136.

rõhutab, kui oluline on võtta arvesse kõige ebasoodsamas olukorras olevaid ja haavatavamaid ühiskonnarühmi, eelkõige naisi ja tüdrukuid, ning pöörata neile erilist tähelepanu, et vältida edasist ebavõrdsuse kasvu; juhib tähelepanu sellele, et kogemused on näidanud, et n.ö. neutraalsed meetmed kindlustavad olemasolevaid jõustruktuure, ning et on oluline tegutseda positiivselt, informeeritult ja süstemaatiliselt meetmete kaudu, mis parandavad naiste olukorda, tagamaks, et need meetmed toovad kasu kõige ebasoodsamas olukorras olevatele isikutele;

| 137. | rõhutab, et meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse poliitika edendamine ei tohiks olla vaid arengupoliitika valdkondade eraldi eelarverea teema, vaid seda tuleks pidada valdkondadevaheliseks küsimuseks, sest iga poliitika, mis mõjutab ühiskonda, mõjutab soorollide püsimise tõttu ühiskonnas mehi ja naisi erinevalt, ning poliitikavaldkondade arengusidusus pakub praktilisi vahendeid, mis võimaldavad ennetada negatiivsete välismõjude kahjulikku mõju naiste ja meeste vahelisele võrdusele; |
| --- | --- |

137.

rõhutab, et meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse poliitika edendamine ei tohiks olla vaid arengupoliitika valdkondade eraldi eelarverea teema, vaid seda tuleks pidada valdkondadevaheliseks küsimuseks, sest iga poliitika, mis mõjutab ühiskonda, mõjutab soorollide püsimise tõttu ühiskonnas mehi ja naisi erinevalt, ning poliitikavaldkondade arengusidusus pakub praktilisi vahendeid, mis võimaldavad ennetada negatiivsete välismõjude kahjulikku mõju naiste ja meeste vahelisele võrdusele;

| 138. | rõhutab, et poliitikavaldkondade arengusidususse tuleb integreerida globaalne lähenemisviis, mis ulatuks kaugemale perekondlikust ja mikrosotsiaalsest tasandist ja võtaks arvesse sugudevahelisi suhteid; on kindlal seisukohal, et selline valdkondadevaheline lähenemisviis soolise võrdõiguslikkuse küsimustele tuleks lisada igasse arendusprojekti ja iga ühiskonna analüüsi; nõuab, et nimetatud lähenemisviisi tuleks kohaldada mitte ainult kõigis sektorites, vaid ka kõigis poliitilistes, majandus-, sotsiaal-, keskkonna-, kultuuri- ja muudes valdkondades; rõhutab, et selline lähenemisviis, mis süstemaatiliselt arvestab naiste olukorra ja rolliga ning sugudevaheliste suhetega ühiskonnas, on põhjalikum, inimlikum ja demokraatlikum kui lähenemine, milles naisi vaadeldakse kui eraldiseisvat rühma, sest see väldib naiste marginaliseerimist n.ö. naiste projektidesse või sellistesse projektidesse, mis tekitavad naistele täiendavat töökoormust või kohustusi, ilma suurendamata nende sõnaõigust või kontrolli kõnealuste projektide loodud tuludele üle; |
| --- | --- |

138.

rõhutab, et poliitikavaldkondade arengusidususse tuleb integreerida globaalne lähenemisviis, mis ulatuks kaugemale perekondlikust ja mikrosotsiaalsest tasandist ja võtaks arvesse sugudevahelisi suhteid; on kindlal seisukohal, et selline valdkondadevaheline lähenemisviis soolise võrdõiguslikkuse küsimustele tuleks lisada igasse arendusprojekti ja iga ühiskonna analüüsi; nõuab, et nimetatud lähenemisviisi tuleks kohaldada mitte ainult kõigis sektorites, vaid ka kõigis poliitilistes, majandus-, sotsiaal-, keskkonna-, kultuuri- ja muudes valdkondades; rõhutab, et selline lähenemisviis, mis süstemaatiliselt arvestab naiste olukorra ja rolliga ning sugudevaheliste suhetega ühiskonnas, on põhjalikum, inimlikum ja demokraatlikum kui lähenemine, milles naisi vaadeldakse kui eraldiseisvat rühma, sest see väldib naiste marginaliseerimist n.ö. naiste projektidesse või sellistesse projektidesse, mis tekitavad naistele täiendavat töökoormust või kohustusi, ilma suurendamata nende sõnaõigust või kontrolli kõnealuste projektide loodud tuludele üle;

| 139. | kinnitab, et kuigi arengupoliitika ja sellest tulenevalt poliitikavaldkondade arengusidususe edu ei saa mõõta ainult üldiste näitajatega, mis on juba näidanud oma piiratust, nagu suundumused SKPs elaniku kohta, võiksid muud näitajad, nagu naiste ja meeste võrdõiguslikkust käsitlevad näitajad, anda täielikuma ülevaate üldise mõju kohta arengupoliitikale; rõhutab, et sugude kaupa jaotatud andmeid tuleb seega koguda kohapeal, et hinnata ja parandada poliitikavaldkondade arengusidususe mõju; |
| --- | --- |

139.

kinnitab, et kuigi arengupoliitika ja sellest tulenevalt poliitikavaldkondade arengusidususe edu ei saa mõõta ainult üldiste näitajatega, mis on juba näidanud oma piiratust, nagu suundumused SKPs elaniku kohta, võiksid muud näitajad, nagu naiste ja meeste võrdõiguslikkust käsitlevad näitajad, anda täielikuma ülevaate üldise mõju kohta arengupoliitikale; rõhutab, et sugude kaupa jaotatud andmeid tuleb seega koguda kohapeal, et hinnata ja parandada poliitikavaldkondade arengusidususe mõju;

| 140. | rõhutab naiste rolli arengupoliitika võimendamisel osalemise kaudu kõnealuse poliitika väljatöötamises ja rakendamises, mis tagaks, et poliitilises ja majanduslikes läbirääkimistes võetakse arvesse naiste huvisid ja luuakse positiivne mõjuring, milles naised oleksid arengupoliitika liikumapanevaks jõuks, mis omakorda tekitaks naistele suurema mõjuvõimu andmiseks vajalikud struktuurid; rõhutab, kui tähtis on toetada kodanikuühiskonna organisatsioone ja rühmi, mis tegelevad soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu edendamisega; |
| --- | --- |

140.

rõhutab naiste rolli arengupoliitika võimendamisel osalemise kaudu kõnealuse poliitika väljatöötamises ja rakendamises, mis tagaks, et poliitilises ja majanduslikes läbirääkimistes võetakse arvesse naiste huvisid ja luuakse positiivne mõjuring, milles naised oleksid arengupoliitika liikumapanevaks jõuks, mis omakorda tekitaks naistele suurema mõjuvõimu andmiseks vajalikud struktuurid; rõhutab, kui tähtis on toetada kodanikuühiskonna organisatsioone ja rühmi, mis tegelevad soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu edendamisega;

| 141. | märgib, et naistel on arengus oluline osa, sest oma emarolli ning laste ja teiste ülalpeetavate pereliikmete eest hoolitseja rolli tõttu võtavad nad endale vastutuse perekonna üldise heaolu eest; rõhutab, et näiteks mängivad naised olulist rolli toitumise ja toiduga kindlustatuse vallas, eelkõige seoses elatuspõllumajandusega; |
| --- | --- |

141.

märgib, et naistel on arengus oluline osa, sest oma emarolli ning laste ja teiste ülalpeetavate pereliikmete eest hoolitseja rolli tõttu võtavad nad endale vastutuse perekonna üldise heaolu eest; rõhutab, et näiteks mängivad naised olulist rolli toitumise ja toiduga kindlustatuse vallas, eelkõige seoses elatuspõllumajandusega;

| 142. | rõhutab, et naiste olukord on paljudel juhtudel halvenenud rohkem kui meestel, ja seda nii suhtelises kui ka absoluutses mõttes; märgib murega, et ligilähedaselt viimase 20 aasta jooksul on suurenenud vaesus, mis puudutab peamiselt naisi; |
| --- | --- |

142.

rõhutab, et naiste olukord on paljudel juhtudel halvenenud rohkem kui meestel, ja seda nii suhtelises kui ka absoluutses mõttes; märgib murega, et ligilähedaselt viimase 20 aasta jooksul on suurenenud vaesus, mis puudutab peamiselt naisi;

| 143. | rõhutab, et kuigi naiste olulist rolli arengupoliitikas ja arengukoostöös on väga laialdaselt tunnustatud, on konkreetselt naistega seotud statistika ja kvantitatiivsed andmed ikka veel ebapiisavad ega vasta aruandluse eesmärkidele naiste olukorra kohta arengumaades, eriti sellistes valdkondades nagu tervishoid, haridus, ennetamine ja põhivajaduste rahuldamine; rõhutab, et seetõttu tuleb kanda hoolt selle eest, et poliitikavaldkondade arengusidususe kõikides eesmärkides, analüüsides, dokumentides ja hinnangutes jaotataks kvantitatiivsed andmed sugude kaupa ning lisataks soolised näitajad, mis lubab võtta arvesse naiste tõelisi elutingimusi; |
| --- | --- |

143.

rõhutab, et kuigi naiste olulist rolli arengupoliitikas ja arengukoostöös on väga laialdaselt tunnustatud, on konkreetselt naistega seotud statistika ja kvantitatiivsed andmed ikka veel ebapiisavad ega vasta aruandluse eesmärkidele naiste olukorra kohta arengumaades, eriti sellistes valdkondades nagu tervishoid, haridus, ennetamine ja põhivajaduste rahuldamine; rõhutab, et seetõttu tuleb kanda hoolt selle eest, et poliitikavaldkondade arengusidususe kõikides eesmärkides, analüüsides, dokumentides ja hinnangutes jaotataks kvantitatiivsed andmed sugude kaupa ning lisataks soolised näitajad, mis lubab võtta arvesse naiste tõelisi elutingimusi;

| 144. | tõdeb, et igal lapsel, sõltumata tema soost, on õigus elule, ellujäämisele ja arengule ning kinnitab veel kord, et kooskõlas ÜRO laste õiguste konventsiooniga on ka tütarlastel võrdne staatus; kutsub arengumaades tegutsevaid ELi delegatsioone üles tegema koostööd nende riikide valitsustega, et tagada tütarlaste õiguste tunnustamine ilma diskrimineerimiseta, sealhulgas nõuda kõikide laste kohest registreerimist pärast sündi, tagada tüdrukutele ja poistele võrdne õigus haridusele ja koolitusele, võidelda stereotüüpidega ning kaotada sünnieelse soovaliku, naissoost loodete abordi, naissoost imikute tapmise, varajase sunniviisilise abiellumise, naiste suguelundite moonutamise ning eelkõige lasteprostitutsiooni ja seksiturismi ebaeetilised ning diskrimineerivad tavad; kinnitab veel kord Euroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta resolutsiooni sunniviisilise abordi skandaali kohta Hiinas (2012/2712(RSP)) (10); |
| --- | --- |

144.

tõdeb, et igal lapsel, sõltumata tema soost, on õigus elule, ellujäämisele ja arengule ning kinnitab veel kord, et kooskõlas ÜRO laste õiguste konventsiooniga on ka tütarlastel võrdne staatus; kutsub arengumaades tegutsevaid ELi delegatsioone üles tegema koostööd nende riikide valitsustega, et tagada tütarlaste õiguste tunnustamine ilma diskrimineerimiseta, sealhulgas nõuda kõikide laste kohest registreerimist pärast sündi, tagada tüdrukutele ja poistele võrdne õigus haridusele ja koolitusele, võidelda stereotüüpidega ning kaotada sünnieelse soovaliku, naissoost loodete abordi, naissoost imikute tapmise, varajase sunniviisilise abiellumise, naiste suguelundite moonutamise ning eelkõige lasteprostitutsiooni ja seksiturismi ebaeetilised ning diskrimineerivad tavad; kinnitab veel kord Euroopa Parlamendi 5. juuli 2012. aasta resolutsiooni sunniviisilise abordi skandaali kohta Hiinas (2012/2712(RSP)) (10);

| 145. | rõhutab vajadust austada tütarlaste õigust avaldada arvamust ja esitada oma seisukoht küsimustes, mis mõjutavad nende tervist ja inimväärikust, rõhutades, et lapse huvid tuleb seada esikohale; rõhutab vajadust, et kõik lapsed ja eelkõige tütarlapsed peavad saama kasvada perekondlikus keskkonnas, kus valitseb rahu, väärikus, sallivus, vabadus, mittediskrimineerimine, meeste ja naiste võrdõiguslikkus ja solidaarsus; nõuab, et peetaks rangelt kinni lapse õigusi käsitlevast Genfi deklaratsioonist ja Pekingi deklaratsioonist naiste kohta; |
| --- | --- |

145.

rõhutab vajadust austada tütarlaste õigust avaldada arvamust ja esitada oma seisukoht küsimustes, mis mõjutavad nende tervist ja inimväärikust, rõhutades, et lapse huvid tuleb seada esikohale; rõhutab vajadust, et kõik lapsed ja eelkõige tütarlapsed peavad saama kasvada perekondlikus keskkonnas, kus valitseb rahu, väärikus, sallivus, vabadus, mittediskrimineerimine, meeste ja naiste võrdõiguslikkus ja solidaarsus; nõuab, et peetaks rangelt kinni lapse õigusi käsitlevast Genfi deklaratsioonist ja Pekingi deklaratsioonist naiste kohta;

| 146. | tuletab meelde, et arenguabi raames lapse õigustega tegelemisel peavad EL ja liikmesriigid arvestama vanemate, seaduslike hooldajate ja teiste lapse eest juriidiliselt vastutavate isikute õiguste ja kohustustega; kutsub pädevaid asutusi üles pöörama erilist tähelepanu vanemate ja laste vahelistele suhetele, seda näiteks just riiklikele vajadustele vastavaks kohandatud konkreetseid meetmeid sisaldavate programmide abil, mille eesmärk on pakkuda lapsevanematele või eestkostjatele nende vanemlike kohustuste täitmisel maksimaalset ja võimalikult optimaalselt abi, et vältida perekondade purunemist, lapse väärkohtlemist ja suure vaesuse tõttu laste sattumist sotsiaalhoolekandesüsteemi – või tagada, et sellist lahendust kasutataks tõesti viimase võimalusena; |
| --- | --- |

146.

tuletab meelde, et arenguabi raames lapse õigustega tegelemisel peavad EL ja liikmesriigid arvestama vanemate, seaduslike hooldajate ja teiste lapse eest juriidiliselt vastutavate isikute õiguste ja kohustustega; kutsub pädevaid asutusi üles pöörama erilist tähelepanu vanemate ja laste vahelistele suhetele, seda näiteks just riiklikele vajadustele vastavaks kohandatud konkreetseid meetmeid sisaldavate programmide abil, mille eesmärk on pakkuda lapsevanematele või eestkostjatele nende vanemlike kohustuste täitmisel maksimaalset ja võimalikult optimaalselt abi, et vältida perekondade purunemist, lapse väärkohtlemist ja suure vaesuse tõttu laste sattumist sotsiaalhoolekandesüsteemi – või tagada, et sellist lahendust kasutataks tõesti viimase võimalusena;

| 147. | kinnitab, et Kairo rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi konkreetsete otsuste rakendamisel sunni või sunniviisilisuse keelamise kohta seksuaal- ja reproduktiivtervise küsimustes ning seoses õiguslikult siduvate rahvusvahelise inimõigustealaste instrumentidega, ELi õigustiku ja Euroopa Liidu poliitilise pädevusega selles küsimuses, ei tohiks liidu abi anda ühelegi asutusele, organisatsioonile ega programmile, mis edendab, toetab või osaleb mis tahes tegevuse juhtimises, mis hõlmab selliseid inimõiguste rikkumisi nagu sundabort, naiste või meeste sundsteriliseerimine või loote soo määramine, mille tulemuseks on lapse soo sünnieelne valik või lapsetapmine, eriti kui selline tegevus viib oma eesmärke ellu psühholoogilise, sotsiaalse, majandusliku või õigusliku surve kaudu. kutsub komisjoni üles igal aastal esitama aruande kõnealust programmi hõlmava EL välisabi rakendamise kohta; |
| --- | --- |

147.

kinnitab, et Kairo rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi konkreetsete otsuste rakendamisel sunni või sunniviisilisuse keelamise kohta seksuaal- ja reproduktiivtervise küsimustes ning seoses õiguslikult siduvate rahvusvahelise inimõigustealaste instrumentidega, ELi õigustiku ja Euroopa Liidu poliitilise pädevusega selles küsimuses, ei tohiks liidu abi anda ühelegi asutusele, organisatsioonile ega programmile, mis edendab, toetab või osaleb mis tahes tegevuse juhtimises, mis hõlmab selliseid inimõiguste rikkumisi nagu sundabort, naiste või meeste sundsteriliseerimine või loote soo määramine, mille tulemuseks on lapse soo sünnieelne valik või lapsetapmine, eriti kui selline tegevus viib oma eesmärke ellu psühholoogilise, sotsiaalse, majandusliku või õigusliku surve kaudu. kutsub komisjoni üles igal aastal esitama aruande kõnealust programmi hõlmava EL välisabi rakendamise kohta;

| 148. | väljendab suurt muret laialt levinud soolise vägivalla, eelkõige seksuaalse vägivalla, naiste ekspluateerimise ja naistetapu pärast maailmas, ja eelkõige arengumaades; rõhutab, et naiste õiguste, sh nende seksuaal- ja reproduktiivsusega seonduvate õiguste austamine ja nende inimväärikuse kaitsmine on oluline, kuna see aitab ennetada ja võidelda soolise vägivalla vastu, pakkudes ohvritele kaitset ning asjakohast nõustamist ning karistades kuriteo toimepanijaid; kutsub komisjoni üles muutma võitlust sellise vägivalla toimepanijate karistamatuse vastu oma üheks arenguabipoliitika eesmärgiks; |
| --- | --- |

148.

väljendab suurt muret laialt levinud soolise vägivalla, eelkõige seksuaalse vägivalla, naiste ekspluateerimise ja naistetapu pärast maailmas, ja eelkõige arengumaades; rõhutab, et naiste õiguste, sh nende seksuaal- ja reproduktiivsusega seonduvate õiguste austamine ja nende inimväärikuse kaitsmine on oluline, kuna see aitab ennetada ja võidelda soolise vägivalla vastu, pakkudes ohvritele kaitset ning asjakohast nõustamist ning karistades kuriteo toimepanijaid; kutsub komisjoni üles muutma võitlust sellise vägivalla toimepanijate karistamatuse vastu oma üheks arenguabipoliitika eesmärgiks;

| 149. | juhib tähelepanu asjaolule, et naisi diskrimineeritakse tihti, ei tunnustata nende rahupüüdlusi ning naistele saavad sõjategevuses osalevates riikides osaks äärmuslikud kannatused; väidab, et sedalaadi teod, sealhulgas tüdrukute vägistamine sõdurite poolt, sunniviisiline prostitutsioon, sunnitud rasestamine, seksiorjus, vägistamine ja seksuaalne ahistamine ning konsensuslik röövimine (võrgutamine) on kuriteod, mida ei tohi ignoreerida; kinnitab, et EL peab võtma neid kui olulisi probleeme ning nendega arvestama; |
| --- | --- |

149.

juhib tähelepanu asjaolule, et naisi diskrimineeritakse tihti, ei tunnustata nende rahupüüdlusi ning naistele saavad sõjategevuses osalevates riikides osaks äärmuslikud kannatused; väidab, et sedalaadi teod, sealhulgas tüdrukute vägistamine sõdurite poolt, sunniviisiline prostitutsioon, sunnitud rasestamine, seksiorjus, vägistamine ja seksuaalne ahistamine ning konsensuslik röövimine (võrgutamine) on kuriteod, mida ei tohi ignoreerida; kinnitab, et EL peab võtma neid kui olulisi probleeme ning nendega arvestama;

| 150. | rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata mõlemast soost isikutele soolise hariduse andmisele alates varajasest koolieast, et järk-järgult muuta ühiskonna suhtumist ning stereotüüpe meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse suunas; |
| --- | --- |

150.

rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata mõlemast soost isikutele soolise hariduse andmisele alates varajasest koolieast, et järk-järgult muuta ühiskonna suhtumist ning stereotüüpe meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse suunas;

| 151. | märgib, et abimeetmetes tuleb võtta arvesse selliste kriisi- või hädaolukordade ning riikide või olukordade erijooni, kus esineb tõsiseid puudujääke põhivabaduste vallas, kus inimeste turvalisus on enim ohus või kus inimõigusi kaitsvad organisatsioonid ja üksikisikud tegutsevad kõige raskemates tingimustes. rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata olukordadele, kus naised võivad kokku puutuda füüsilise või psüühilise vägivallaga; |
| --- | --- |

151.

märgib, et abimeetmetes tuleb võtta arvesse selliste kriisi- või hädaolukordade ning riikide või olukordade erijooni, kus esineb tõsiseid puudujääke põhivabaduste vallas, kus inimeste turvalisus on enim ohus või kus inimõigusi kaitsvad organisatsioonid ja üksikisikud tegutsevad kõige raskemates tingimustes. rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata olukordadele, kus naised võivad kokku puutuda füüsilise või psüühilise vägivallaga;

| 152. | rõhutab, kui oluline on edendada naiste inimõigusi ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist tsiviil-, poliitilises, sotsiaalses, majanduslikus ja kultuurivaldkonnas ja siseriiklikes õigusaktides; |
| --- | --- |

152.

rõhutab, kui oluline on edendada naiste inimõigusi ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist tsiviil-, poliitilises, sotsiaalses, majanduslikus ja kultuurivaldkonnas ja siseriiklikes õigusaktides;

| 153. | rõhutab, kui oluline on tugevdada naiste rolli inimõiguste ja demokraatlike reformide edendamisel, konfliktide vältimisel ning poliitilise osaluse ja esindatuse tugevdamisel; |
| --- | --- |

153.

rõhutab, kui oluline on tugevdada naiste rolli inimõiguste ja demokraatlike reformide edendamisel, konfliktide vältimisel ning poliitilise osaluse ja esindatuse tugevdamisel;

*

* *

| 154. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

154.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(2)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 47.

(3)  Sen, Amartya: „Why Human Security”, 28. juulil 2000. aastal Tokyos toimunud rahvusvahelisel inimeste julgeolekut käsitleval sümpoosionil esitatud tekst.

(4)  Clinical trials in developing countries: how to protect people against unethical practices? („Kliinilised uuringud arenguriikides: kuidas kaitsta inimesi ebaeetilise tegevuse eest?”), Euroopa Parlamendi liidu välispoliitika peadirektoraadi uuring.

(5)  Isobel Coleman: ‘The global glass ceiling: Why empowering women is good for business’,: („Klaaslagi: miks on naiste mõjuvõimu suurendamine ettevõtluse jaoks hea?”) Foreign Affairs, 89. jagu, mai/juuni 2010, lk 13–20; UNFPA: UNFPA State of World Population 2009, Facing a changing world: women, population and climate’. („Maailma rahvastiku olukord 2009 – Toimetulek muutuva maailmaga: naised, rahvastik ja kliima”).

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0264.

(7)  Euroopa Komisjon, „2012. aasta ELi arenguabi rahastamise aruandluskohustust käsitlev aruanne”, 9. juuli 2012.

(8)  Istanbuli põhimõtted, mis lepiti kokku avatud foorumi üldkoosolekul Istanbulis 28–30. septembril 2010.

(9)  Vahendid ja meetodid /viitedokument nr 12: „Engaging Non-State Actors in New Aid Modalities for Better Development Outcomes and Governance” („Valitsusväliste osalejate kaasamine uutesse abiandmisviisidesse paremate arengualaste tulemuste ja juhtimise nimel”).

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0301.

---

Reede, 26. oktoober 2012

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/40

---

Reede, 26. oktoober 2012Inimõiguste olukord Araabia Ühendemiraatides

P7_TA(2012)0400

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Araabia Ühendemiraatides (2012/2842(RSP))

2014/C 72 E/04

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 24. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu suhete kohta Pärsia lahe koostöönõukoguga (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu suhete kohta Pärsia lahe koostöönõukoguga (1),

| — | võttes arvesse Araabia poolsaarega suhete arendamiseks loodud delegatsiooni visiiti Araabia Ühendemiraatidesse 29. aprillist kuni 3. maini 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Araabia poolsaarega suhete arendamiseks loodud delegatsiooni visiiti Araabia Ühendemiraatidesse 29. aprillist kuni 3. maini 2012. aastal,

| — | võttes arvesse Araabia Ühendemiraatide põhiseaduse artiklit 30, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Araabia Ühendemiraatide põhiseaduse artiklit 30,

| — | võttes arvesse Araabia inimõiguste hartat, millega Araabia Ühendemiraadid on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Araabia inimõiguste hartat, millega Araabia Ühendemiraadid on ühinenud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi aastaaruandeid inimõiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi aastaaruandeid inimõiguste kohta,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava,

| — | võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, mis võeti vastu 2004. aastal ja mida ajakohastati 2008. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, mis võeti vastu 2004. aastal ja mida ajakohastati 2008. aastal,

| — | võttes arvesse 25. juunil 2012 Luxembourgis toimunud Euroopa Liidu – Pärsia lahe koostöönõukogu (GCC) 22. ühisnõukogu ja ministrite kohtumise kaaseesistujate avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. juunil 2012 Luxembourgis toimunud Euroopa Liidu – Pärsia lahe koostöönõukogu (GCC) 22. ühisnõukogu ja ministrite kohtumise kaaseesistujate avaldust,

| — | võttes arvesse asepresidendi ja kõrge esindaja avaldust pärast 20. aprillil 2011 toimunud ELi – GCC ühisnõukogu ja ministrite kohtumist ning tema seisukohavõtte pärast 25. juunil 2012 toimunud 22. ELi – GCC ühisnõukogu ja ministrite kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asepresidendi ja kõrge esindaja avaldust pärast 20. aprillil 2011 toimunud ELi – GCC ühisnõukogu ja ministrite kohtumist ning tema seisukohavõtte pärast 25. juunil 2012 toimunud 22. ELi – GCC ühisnõukogu ja ministrite kohtumist,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Pärsia lahe koostöönõukogu 25. veebruari 1989. aasta koostöölepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Pärsia lahe koostöönõukogu 25. veebruari 1989. aasta koostöölepingut,

| — | võttes arvesse ELi ja GCC vahelise 1989. aasta koostöölepingu rakendamise ühist tegevuskava (2010–2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja GCC vahelise 1989. aasta koostöölepingu rakendamise ühist tegevuskava (2010–2013),

| — | võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (ICCPR), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (ICCPR),

| — | võttes arvesse naiste ja lastega kaubitsemise ning muu inimkaubanduse ärahoidmise ja selle kuriteo eest karistamise protokolli (Palermo protokoll), ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW) ning ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste ja lastega kaubitsemise ning muu inimkaubanduse ärahoidmise ja selle kuriteo eest karistamise protokolli (Palermo protokoll), ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW) ning ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööri 12. aprilli 2012. aasta soovitusi, mis käsitlevad naiste ja lastega kaubitsemist ning muud inimkaubandust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööri 12. aprilli 2012. aasta soovitusi, mis käsitlevad naiste ja lastega kaubitsemist ning muud inimkaubandust,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Araabia Ühendemiraatide valitsus on 2012. aastal intensiivistanud inimõiguslaste ja kodanikuühiskonna aktivistide mahasurumist ning poliitvangide arv on tõusnud 64 inimeseni; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Araabia Ühendemiraatide valitsus on 2012. aastal intensiivistanud inimõiguslaste ja kodanikuühiskonna aktivistide mahasurumist ning poliitvangide arv on tõusnud 64 inimeseni;

| B. | arvestades, et enamikku neist hoitakse vangistuses ilma suhtlemisõiguseta, on olnud vihjeid piinamise kohta ja nad on ilma jäetud õigusabist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et enamikku neist hoitakse vangistuses ilma suhtlemisõiguseta, on olnud vihjeid piinamise kohta ja nad on ilma jäetud õigusabist;

| C. | arvestades, et vahistatute hulgas on Araabia Ühendemiraatide üliõpilaste ühenduse aseesimees Mansoor al-Ahmadi, tegutsev kohtunik Mohamed al-Abdouly, kaks endist kohtunikku Khamis al-Zyoudiand ja Ahmed al-Za’abi ning kaks väljapaistvat inimõigustega tegelevat juristi – endine juristide ühenduse esimees Mohamed al-Mansoori ja Mohamed al-Roken; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vahistatute hulgas on Araabia Ühendemiraatide üliõpilaste ühenduse aseesimees Mansoor al-Ahmadi, tegutsev kohtunik Mohamed al-Abdouly, kaks endist kohtunikku Khamis al-Zyoudiand ja Ahmed al-Za’abi ning kaks väljapaistvat inimõigustega tegelevat juristi – endine juristide ühenduse esimees Mohamed al-Mansoori ja Mohamed al-Roken;

| D. | arvestades, et vahistatutele õigusabi pakkuva ühendemiraatlasest advokaadi töötajaid on väidetavalt süstemaatiliselt taga kiusatud ja hirmutatud, kusjuures riikliku julgeoleku kaalutlustel saadeti välja kolm töötajat, kes ei olnud Araabia ÜE kodanikud; arvestades, et taga kiusatud on ka neid juriste, kes on tulnud Araabia Ühendemiraatidesse vahistatutele õigusabi andma; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vahistatutele õigusabi pakkuva ühendemiraatlasest advokaadi töötajaid on väidetavalt süstemaatiliselt taga kiusatud ja hirmutatud, kusjuures riikliku julgeoleku kaalutlustel saadeti välja kolm töötajat, kes ei olnud Araabia ÜE kodanikud; arvestades, et taga kiusatud on ka neid juriste, kes on tulnud Araabia Ühendemiraatidesse vahistatutele õigusabi andma;

| E. | arvestades, et inimõiguslaste ja demokraatlikult meelestatud aktivistide suhtes on rakendatud tagakiusamist, reisikeeldu, sõna- ja kogunemisvabaduse piiramist, omavolilist kinnipidamist, kodakondsusest ilmajätmist, väljasaatmist ja ebaseaduslikku vangistamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et inimõiguslaste ja demokraatlikult meelestatud aktivistide suhtes on rakendatud tagakiusamist, reisikeeldu, sõna- ja kogunemisvabaduse piiramist, omavolilist kinnipidamist, kodakondsusest ilmajätmist, väljasaatmist ja ebaseaduslikku vangistamist;

| F. | arvestades, et Araabia Ühendemiraatide ametivõimude väitel on repressioonid vastuseks piiri tagant õhutatavale islamistide vandenõule, mille eesmärk on valitsuse kukutamine; arvestades, et kõik vahistatud on seotud rahumeelse islamistliku rühmitusega al-Islah, kes on tegutsenud Araabia Ühendemiraatides 1974. aastast saadik; arvestades, et kõige järgi otsustades on riiklik julgeolek ettekääne rahumeelsete aktivistide mahasurumiseks eesmärgiga summutada nõudeid reformida põhiseadust ja selliseid inimõiguste küsimusi nagu kodakondsuse puudumine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Araabia Ühendemiraatide ametivõimude väitel on repressioonid vastuseks piiri tagant õhutatavale islamistide vandenõule, mille eesmärk on valitsuse kukutamine; arvestades, et kõik vahistatud on seotud rahumeelse islamistliku rühmitusega al-Islah, kes on tegutsenud Araabia Ühendemiraatides 1974. aastast saadik; arvestades, et kõige järgi otsustades on riiklik julgeolek ettekääne rahumeelsete aktivistide mahasurumiseks eesmärgiga summutada nõudeid reformida põhiseadust ja selliseid inimõiguste küsimusi nagu kodakondsuse puudumine;

| G. | arvestades, et väljapaistvat inimõiguslast ja blogijat Ahmed Mansoori on viimastel nädalatel kaks korda rünnatud ning teda on pidevalt hirmutatud ja ähvardatud; arvestades, et 2011. aastal viibis ta seitse kuud vanglas ja mõisteti alles novembris süüdi riigi kõrgemate ametiisikute solvamise eest; arvestades, et ametivõimud võtsid ära ta passi ja takistasid omavoliliselt tal reisimist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et väljapaistvat inimõiguslast ja blogijat Ahmed Mansoori on viimastel nädalatel kaks korda rünnatud ning teda on pidevalt hirmutatud ja ähvardatud; arvestades, et 2011. aastal viibis ta seitse kuud vanglas ja mõisteti alles novembris süüdi riigi kõrgemate ametiisikute solvamise eest; arvestades, et ametivõimud võtsid ära ta passi ja takistasid omavoliliselt tal reisimist;

| H. | arvestades, et Mansoori süüdistati koos teiste aktivistidega riigi tähtsate poliitikute solvamises pärast seda, kui nad olid koostanud ja allkirjastanud petitsiooni, milles nõuti suuremat poliitikas osalemist valitava parlamendi kaudu, millel on täielik seadusandlik pädevus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Mansoori süüdistati koos teiste aktivistidega riigi tähtsate poliitikute solvamises pärast seda, kui nad olid koostanud ja allkirjastanud petitsiooni, milles nõuti suuremat poliitikas osalemist valitava parlamendi kaudu, millel on täielik seadusandlik pädevus;

| I. | arvestades, et 15. juulil 2012 teatas riigi peaprokurör oma avalduses, et vahistatud poliitiliste oponentide rühma üle toimub juurdlus „riiklikku julgeolekut ohustavate kuritegude” kavandamise, „Araabia ÜE põhiseaduse ja valitsuskorra vastase tegevuse” ning „välisriikide organisatsioonide ja agentidega” ühenduses olemise pärast; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 15. juulil 2012 teatas riigi peaprokurör oma avalduses, et vahistatud poliitiliste oponentide rühma üle toimub juurdlus „riiklikku julgeolekut ohustavate kuritegude” kavandamise, „Araabia ÜE põhiseaduse ja valitsuskorra vastase tegevuse” ning „välisriikide organisatsioonide ja agentidega” ühenduses olemise pärast;

| J. | arvestades, et ehkki sõna- ja ajakirjandusvabadus on Araabia Ühendemiraatides põhiseadusega tagatud, võimaldab riigi kriminaalkoodeks inimesi valitsust kritiseerivate kõnede eest vastutusele võtta; arvestades, et vähemalt üks veebidiskussioonifoorum on suletud ja Araabia Ühendemiraatides on blokeeritud juurdepääs mitmetele poliitilistele veebisaitidele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ehkki sõna- ja ajakirjandusvabadus on Araabia Ühendemiraatides põhiseadusega tagatud, võimaldab riigi kriminaalkoodeks inimesi valitsust kritiseerivate kõnede eest vastutusele võtta; arvestades, et vähemalt üks veebidiskussioonifoorum on suletud ja Araabia Ühendemiraatides on blokeeritud juurdepääs mitmetele poliitilistele veebisaitidele;

| K. | arvestades, et 2012. aastal peatasid Araabia Ühendemiraatide ametivõimud mitmete tuntud, rahvusvaheliselt tunnustatud ja piirkonnas demokraatiat edendanud valitsusväliste organisatsioonide tegevuse, neist tuntumad on Riikliku Demokraatiainstituudi (National Democratic Institute) Dubai haruosakond ning Saksa demokraatiameelse mõttekoja Konrad-Adenauer-Stiftung Abu Dhabi haruosakond; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2012. aastal peatasid Araabia Ühendemiraatide ametivõimud mitmete tuntud, rahvusvaheliselt tunnustatud ja piirkonnas demokraatiat edendanud valitsusväliste organisatsioonide tegevuse, neist tuntumad on Riikliku Demokraatiainstituudi (National Democratic Institute) Dubai haruosakond ning Saksa demokraatiameelse mõttekoja Konrad-Adenauer-Stiftung Abu Dhabi haruosakond;

| L. | arvestades, et inimkaubanduse eriraportööri aruande kohaselt on inimestega kaubitsemine nende tööjõuna kasutamise eesmärgil Araabia Ühendemiraatides endiselt laialt levinud ja sellise kaubitsemise ohvrid jäävad välja selgitamata; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et inimkaubanduse eriraportööri aruande kohaselt on inimestega kaubitsemine nende tööjõuna kasutamise eesmärgil Araabia Ühendemiraatides endiselt laialt levinud ja sellise kaubitsemise ohvrid jäävad välja selgitamata;

| M. | arvestades, et valitsus on teinud vähe CEDAWi komitee 2010. aasta alguses antud soovituse täitmiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et valitsus on teinud vähe CEDAWi komitee 2010. aasta alguses antud soovituse täitmiseks;

| N. | arvestades, et Araabia Ühendemiraatides rakendatakse endiselt surmanuhtlust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Araabia Ühendemiraatides rakendatakse endiselt surmanuhtlust;

| 1. | väljendab sügavat muret inimõiguslaste, poliitiliste ja kodanikuühiskonna aktivistide ründamise, mahasurumise ja hirmutamise pärast Araabia Ühendemiraatides, kusjuures need isikud kasutavad rahumeelselt selliseid põhiõigusi nagu sõna-, mõtte- ja kogunemisvabadus; palub Araabia Ühendemiraatide ametivõimudel jätkuvad repressioonid koheselt peatada; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret inimõiguslaste, poliitiliste ja kodanikuühiskonna aktivistide ründamise, mahasurumise ja hirmutamise pärast Araabia Ühendemiraatides, kusjuures need isikud kasutavad rahumeelselt selliseid põhiõigusi nagu sõna-, mõtte- ja kogunemisvabadus; palub Araabia Ühendemiraatide ametivõimudel jätkuvad repressioonid koheselt peatada;

| 2. | nõuab kõigi meelsusvangide ja aktivistide, sealhulgas inimõiguslaste tingimusteta vabastamist ning palub Araabia Ühendemiraatide ametivõimudel tagada, et kinnipeetavad, kes leitakse olevat seadusi rikkunud, toodaks kohtu ette, neile esitataks süüdistused ja nad saaksid kasutada nende enda valitud õigusabi; |
| --- | --- |

2.

nõuab kõigi meelsusvangide ja aktivistide, sealhulgas inimõiguslaste tingimusteta vabastamist ning palub Araabia Ühendemiraatide ametivõimudel tagada, et kinnipeetavad, kes leitakse olevat seadusi rikkunud, toodaks kohtu ette, neile esitataks süüdistused ja nad saaksid kasutada nende enda valitud õigusabi;

| 3. | palub Araabia Ühendemiraatide ametivõimudel põhjalikult ja erapooletult uurida Ahmed Mansoori ründamise ja avaliku ähvardamise juhtusid ning ka kõiki teisi ründamise ja tagakiusamise juhtumeid; |
| --- | --- |

3.

palub Araabia Ühendemiraatide ametivõimudel põhjalikult ja erapooletult uurida Ahmed Mansoori ründamise ja avaliku ähvardamise juhtusid ning ka kõiki teisi ründamise ja tagakiusamise juhtumeid;

| 4. | nõuab, et austataks kõiki inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas sõnavabadust (nii tavalises kui ka veebikeskkonnas), kogunemisvabadust, naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust ning õiglase kohtupidamise õigust ja võideldaks diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et austataks kõiki inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas sõnavabadust (nii tavalises kui ka veebikeskkonnas), kogunemisvabadust, naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust ning õiglase kohtupidamise õigust ja võideldaks diskrimineerimise vastu;

| 5. | on rahul, et Araabia Ühendemiraadid ühinesid 19. juulil 2012 ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooniga, ning nõuab tungivalt, et Araabia ÜE ametivõimud tõendaksid oma valmisolekut konventsiooniga võetud kohustusi täita ning korraldaksid põhjalikud, sõltumatud ja erapooletud juurdlused väidetavate piinamisjuhtude ning inimeste väidetavate sunniviisiliste kadumiste küsimustes; |
| --- | --- |

5.

on rahul, et Araabia Ühendemiraadid ühinesid 19. juulil 2012 ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooniga, ning nõuab tungivalt, et Araabia ÜE ametivõimud tõendaksid oma valmisolekut konventsiooniga võetud kohustusi täita ning korraldaksid põhjalikud, sõltumatud ja erapooletud juurdlused väidetavate piinamisjuhtude ning inimeste väidetavate sunniviisiliste kadumiste küsimustes;

| 6. | kutsub Araabia Ühendemiraate kinnitama kavatsust „hoida inimõiguste kaitse ja edendamise kõige kõrgemaid standardeid” kooskõlas oma taotlusega saada aastateks 2013–2015 ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeks, ning sel eesmärgil ratifitseerima ICCPRi ja majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti (ICESCR) ning nende vabatahtlikud lisaprotokollid ning väljastama kõigile ÜRO erivolinikele alalised külastuskutsed; |
| --- | --- |

6.

kutsub Araabia Ühendemiraate kinnitama kavatsust „hoida inimõiguste kaitse ja edendamise kõige kõrgemaid standardeid” kooskõlas oma taotlusega saada aastateks 2013–2015 ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeks, ning sel eesmärgil ratifitseerima ICCPRi ja majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti (ICESCR) ning nende vabatahtlikud lisaprotokollid ning väljastama kõigile ÜRO erivolinikele alalised külastuskutsed;

| 7. | mõistab hukka surmanuhtluse kohaldamise mis tahes olukorras; |
| --- | --- |

7.

mõistab hukka surmanuhtluse kohaldamise mis tahes olukorras;

| 8. | kiidab heaks ELi uue inimõiguste paketi vastuvõtmise ning nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid, sealhulgas ELi inimõiguste eriesindaja võtaksid koos 27 liikmesriigiga konkreetseid meetmeid, et järgida Araabia Ühendemiraatide suhtes selget ja põhimõttekindlat poliitikat, mille puhul inimõiguste nõukogus avaldatavate demaršide, avalike seisukohavõttude ja algatuste abil pöörataks tähelepanu jätkuvatele tõsistele inimõiguste rikkumistele; |
| --- | --- |

8.

kiidab heaks ELi uue inimõiguste paketi vastuvõtmise ning nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid, sealhulgas ELi inimõiguste eriesindaja võtaksid koos 27 liikmesriigiga konkreetseid meetmeid, et järgida Araabia Ühendemiraatide suhtes selget ja põhimõttekindlat poliitikat, mille puhul inimõiguste nõukogus avaldatavate demaršide, avalike seisukohavõttude ja algatuste abil pöörataks tähelepanu jätkuvatele tõsistele inimõiguste rikkumistele;

| 9. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu kõrgel esindajal ja Euroopa institutsioonidel seada inimõigused enda ja kõigi kolmandate riikide, ka strateegiliste partnerite vaheliste suhete keskmesse, pannes erilist rõhku järgmisele ELi ja GCC ministrite kohtumisele; |
| --- | --- |

9.

palub komisjoni asepresidendil ning liidu kõrgel esindajal ja Euroopa institutsioonidel seada inimõigused enda ja kõigi kolmandate riikide, ka strateegiliste partnerite vaheliste suhete keskmesse, pannes erilist rõhku järgmisele ELi ja GCC ministrite kohtumisele;

| 10. | peab ülitähtsaks jätkata püüdlusi ELi ja Pärsia lahe piirkonna vahelise koostöö süvendamiseks ning üksteisemõistmise ja usalduse arendamiseks; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi ja selle kõnealuse piirkonna partnerite regulaarsed parlamentidevahelised kohtumised on oluline foorum konstruktiivseks ja avameelseks dialoogiks ühiste mureküsimuste teemal; |
| --- | --- |

10.

peab ülitähtsaks jätkata püüdlusi ELi ja Pärsia lahe piirkonna vahelise koostöö süvendamiseks ning üksteisemõistmise ja usalduse arendamiseks; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi ja selle kõnealuse piirkonna partnerite regulaarsed parlamentidevahelised kohtumised on oluline foorum konstruktiivseks ja avameelseks dialoogiks ühiste mureküsimuste teemal;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Araabia Ühendemiraatide valitsusele ja parlamendile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, komisjonile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning Pärsia lahe koostöönõukogu liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Araabia Ühendemiraatide valitsusele ja parlamendile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, komisjonile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning Pärsia lahe koostöönõukogu liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 247 E, 17.8.2012, lk 1.

---

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/43

---

Reede, 26. oktoober 2012Tüdrukute diskrimineerimine Pakistanis, eelkõige Malala Yousafzai juhtum

P7_TA(2012)0401

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon tüdrukute diskrimineerimise kohta Pakistanis ja eelkõige Malala Yousafzai juhtumi kohta (2012/2843(RSP))

2014/C 72 E/05

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni naiste olukorra kohta Afganistanis ja Pakistanis (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni naiste olukorra kohta Afganistanis ja Pakistanis (1),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste ja demokraatia kohta Pakistanis, eriti 20. jaanuari 2011. aasta (2) ja 20. mai 2010. aasta (3) resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste ja demokraatia kohta Pakistanis, eriti 20. jaanuari 2011. aasta (2) ja 20. mai 2010. aasta (3) resolutsioone,

| — | võttes arvesse oma 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni, mis käsitleb aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas 2010. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas ning mõju ELi strateegilisele inimõiguste poliitikale (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni, mis käsitleb aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas 2010. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas ning mõju ELi strateegilisele inimõiguste poliitikale (4),

| — | võttes arvesse kõrge esindaja pressisesindaja 10. oktoobri 2012. aasta avaldust Pakistanis toimunud noore inimõiguste kaitsja tulistamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja pressisesindaja 10. oktoobri 2012. aasta avaldust Pakistanis toimunud noore inimõiguste kaitsja tulistamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuuri tegevdirektori 10. oktoobri 2012. aasta avaldust, milles mõistetakse hukka Malala Yousafzai ründamine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuuri tegevdirektori 10. oktoobri 2012. aasta avaldust, milles mõistetakse hukka Malala Yousafzai ründamine,

| — | võttes arvesse 21. veebruaril 2011. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi usust või veendumustest tingitud sallimatuse, diskrimineerimise ja vägivalla kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. veebruaril 2011. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi usust või veendumustest tingitud sallimatuse, diskrimineerimise ja vägivalla kohta,

| — | võttes arvesse ELi–Pakistani 2012. aasta märtsi viieaastast tegevusplaani, mille prioriteedid on hea valitsemistava, koostöö naiste mõjuvõimu suurendamise valdkonnas ja inimõiguste alane dialoog, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi–Pakistani 2012. aasta märtsi viieaastast tegevusplaani, mille prioriteedid on hea valitsemistava, koostöö naiste mõjuvõimu suurendamise valdkonnas ja inimõiguste alane dialoog,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2012. aasta järeldusi Pakistani kohta, milles korratakse ELi ootuseid inimõiguste edendamise ja austamise alal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2012. aasta järeldusi Pakistani kohta, milles korratakse ELi ootuseid inimõiguste edendamise ja austamise alal,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Eriline tähelepanu lastele ELi välistegevuses” (COM(2008)0055), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Eriline tähelepanu lastele ELi välistegevuses” (COM(2008)0055),

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 26,

| — | võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja 20. detsembri 1993. aasta ÜRO deklaratsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja 20. detsembri 1993. aasta ÜRO deklaratsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 (2000) ja 1820 (2008) naiste, rahu ja julgeoleku kohta ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1888 (2009) naiste- ja lastevastase seksuaalvägivalla kohta relvastatud konfliktis, milles rõhutatakse kõikide riikide vastutust selle eest, et lõpetataks karistamatus ja võetaks vastutusele inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude, sealhulgas naiste ja tütarlaste vastu suunatud seksuaalse ja muu vägivalla toimepanijad, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 (2000) ja 1820 (2008) naiste, rahu ja julgeoleku kohta ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1888 (2009) naiste- ja lastevastase seksuaalvägivalla kohta relvastatud konfliktis, milles rõhutatakse kõikide riikide vastutust selle eest, et lõpetataks karistamatus ja võetaks vastutusele inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude, sealhulgas naiste ja tütarlaste vastu suunatud seksuaalse ja muu vägivalla toimepanijad,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 9. oktoobril 2012, kui 14aastane Swati orust pärit tüdruk Malala Yousafzai oli koolibussis teel koju, võeti ta sihikule ning tulistati pähe ja kaela, tekitades talle raskeid kehavigastusi, ning rünnakus said haavata veel kaks tütarlast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 9. oktoobril 2012, kui 14aastane Swati orust pärit tüdruk Malala Yousafzai oli koolibussis teel koju, võeti ta sihikule ning tulistati pähe ja kaela, tekitades talle raskeid kehavigastusi, ning rünnakus said haavata veel kaks tütarlast;

| B. | arvestades, et Malala Yousafzai oli muutunud rahvusliku vastupanu sümboliks, võideldes oma 11. eluaastast saadik peetavas blogis Talibani püüete vastu jätta tüdrukud ilma hariduseta; 2011. aasta detsembris anti talle riiklik noortele rahukaitsjatele mõeldud auhind (National Youth Peace Prize), mis hiljem nimetati tema auks ümber riiklikuks Malala-nimeliseks rahuauhinnaks (National Malala Peace Prize); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Malala Yousafzai oli muutunud rahvusliku vastupanu sümboliks, võideldes oma 11. eluaastast saadik peetavas blogis Talibani püüete vastu jätta tüdrukud ilma hariduseta; 2011. aasta detsembris anti talle riiklik noortele rahukaitsjatele mõeldud auhind (National Youth Peace Prize), mis hiljem nimetati tema auks ümber riiklikuks Malala-nimeliseks rahuauhinnaks (National Malala Peace Prize);

| C. | arvestades, et Pakistani rühmitus Tehreek-e-Taliban (TTP) on võtnud vastutuse rünnaku eest ja esitanud rünnakujärgse avalduse, milles väidetakse, et kohustuslik on tappa igaüks, kes juhib islamiseaduste vastast kampaaniat, ja teatatakse, et kui Yousafzai oma vigastustest paraneb, püüab rühmitus teda jälle tappa; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Pakistani rühmitus Tehreek-e-Taliban (TTP) on võtnud vastutuse rünnaku eest ja esitanud rünnakujärgse avalduse, milles väidetakse, et kohustuslik on tappa igaüks, kes juhib islamiseaduste vastast kampaaniat, ja teatatakse, et kui Yousafzai oma vigastustest paraneb, püüab rühmitus teda jälle tappa;

| D. | arvestades, et Pakistanis ja paljudes teistes moslemiriikides on aset leidnud protestiavaldused Malala Yousafzai ülistuseks ja toetuseks ning Talibani jõhkra rünnaku hukkamõistmiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Pakistanis ja paljudes teistes moslemiriikides on aset leidnud protestiavaldused Malala Yousafzai ülistuseks ja toetuseks ning Talibani jõhkra rünnaku hukkamõistmiseks;

| E. | arvestades, et julgeolekujõud reageerisid rünnakule, arreteerides mitmeid kuriteos kahtlustatavaid, ning arvestades, et Pakistani parlament on arutanud rünnaku hukkamõistmise ettepanekut, mis on aga kohanud peamise opositsioonipartei, Pakistani Moslemiliiga (N) vastuseisu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et julgeolekujõud reageerisid rünnakule, arreteerides mitmeid kuriteos kahtlustatavaid, ning arvestades, et Pakistani parlament on arutanud rünnaku hukkamõistmise ettepanekut, mis on aga kohanud peamise opositsioonipartei, Pakistani Moslemiliiga (N) vastuseisu;

| F. | arvestades, et Malala Yousafzai ründamisele eelnenud 12 kuu sisse jääb inimõiguste kaitsjate Farida Afridi ja Zarteef Afridi tapmine, mis pandi toime väidetavalt nende tegevuse tõttu, mis oli suunatud naiste heaolu ja hariduse edendamisele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Malala Yousafzai ründamisele eelnenud 12 kuu sisse jääb inimõiguste kaitsjate Farida Afridi ja Zarteef Afridi tapmine, mis pandi toime väidetavalt nende tegevuse tõttu, mis oli suunatud naiste heaolu ja hariduse edendamisele;

| G. | arvestades, et lähikuudel on Pakistanis jätkuvalt pandud toime rünnakuid relvastatud ja terroritaktikat kasutavate rühmituste poolt, keda mõjutab Taliban või Al Qaeda või kes on nendega seotud, sealhulgas TTP, ning et need rünnakud on sageli suunatud valitsushoonete, koolide ja tsiviilelanike, sh laste vastu Khyber Pakhtunkhwa provintsis, Föderaalhalduses Hõimualadel ja linnakeskustes; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et lähikuudel on Pakistanis jätkuvalt pandud toime rünnakuid relvastatud ja terroritaktikat kasutavate rühmituste poolt, keda mõjutab Taliban või Al Qaeda või kes on nendega seotud, sealhulgas TTP, ning et need rünnakud on sageli suunatud valitsushoonete, koolide ja tsiviilelanike, sh laste vastu Khyber Pakhtunkhwa provintsis, Föderaalhalduses Hõimualadel ja linnakeskustes;

| H. | arvestades, et 2011. aastal teatati 11 juhtumist, kus relvastatud rühmitused kasutasid lapsi enesetapurünnakute korraldamisel, lapsed langevad jätkuvalt valimatute, isetehtud lõhkeseadmetega või enesetapurünnakutena läbi viidavate rünnakute ohvriks, kõnealusel ajavahemikul hukkus 57 last maamiinide, sõjategevusest mahajäänud lõhkekehade ja isetehtud lõhkeseadmete läbi, pommiplahvatustes, tulevahetustes ja sihipärastes rünnakutes, ja 13. septembril 2011 olevat TTP rünnanud Khyber Pakhtunkhwas koolibussi, tappes neli last; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2011. aastal teatati 11 juhtumist, kus relvastatud rühmitused kasutasid lapsi enesetapurünnakute korraldamisel, lapsed langevad jätkuvalt valimatute, isetehtud lõhkeseadmetega või enesetapurünnakutena läbi viidavate rünnakute ohvriks, kõnealusel ajavahemikul hukkus 57 last maamiinide, sõjategevusest mahajäänud lõhkekehade ja isetehtud lõhkeseadmete läbi, pommiplahvatustes, tulevahetustes ja sihipärastes rünnakutes, ja 13. septembril 2011 olevat TTP rünnanud Khyber Pakhtunkhwas koolibussi, tappes neli last;

| I. | arvestades, et valitsuse esitatud andmete kohaselt hävitati Khyber Pakhtunkhwa provintsis 2012. aastal Talibaniga kestva konflikti tõttu 246 kooli (59 tüdrukute ja 187 poiste kooli) ning tekitati kahjustusi 763 koolile (244 tüdrukute ja 519 poiste kooli), jättes seeläbi tuhandeid lapsi koolihariduseta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et valitsuse esitatud andmete kohaselt hävitati Khyber Pakhtunkhwa provintsis 2012. aastal Talibaniga kestva konflikti tõttu 246 kooli (59 tüdrukute ja 187 poiste kooli) ning tekitati kahjustusi 763 koolile (244 tüdrukute ja 519 poiste kooli), jättes seeläbi tuhandeid lapsi koolihariduseta;

| J. | arvestades, et 2009. aastast saadik on relvastatud rühmitused võtnud pommirünnakute ja isetehtud lõhkeseadmete rünnakute otsesihiks tüdrukute koolid, mille tagajärjel hävis 2011. aastal Föderaalhalduses Hõimualadel ja Khyber Pakhtunkhwas osaliselt või täielikult 152 koolihoonet; arvestades, et teadete kohaselt olid rünnakud mõeldud kättemaksuks piirkonnas läbi viidud sõjaväeoperatsioonide eest ning suunatud ilmaliku ja tütarlastele antava hariduse vastu; arvestades, et kõige hiljutisem rünnak tüdrukute koolile pandi toime 25. septembril 2012 Charsadda piirkonnas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2009. aastast saadik on relvastatud rühmitused võtnud pommirünnakute ja isetehtud lõhkeseadmete rünnakute otsesihiks tüdrukute koolid, mille tagajärjel hävis 2011. aastal Föderaalhalduses Hõimualadel ja Khyber Pakhtunkhwas osaliselt või täielikult 152 koolihoonet; arvestades, et teadete kohaselt olid rünnakud mõeldud kättemaksuks piirkonnas läbi viidud sõjaväeoperatsioonide eest ning suunatud ilmaliku ja tütarlastele antava hariduse vastu; arvestades, et kõige hiljutisem rünnak tüdrukute koolile pandi toime 25. septembril 2012 Charsadda piirkonnas;

| K. | arvestades, et Pakistanis on paljude naiste ja tütarlaste olukord jätkuvalt ülitõsine, ning arvestades, et üleilmse soolise ebavõrdsuse indeksi (Global Gender Gap Index) kohaselt on Pakistan maailmas naiste olukorra ohtlikkuse poolest kolmandal kohal; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Pakistanis on paljude naiste ja tütarlaste olukord jätkuvalt ülitõsine, ning arvestades, et üleilmse soolise ebavõrdsuse indeksi (Global Gender Gap Index) kohaselt on Pakistan maailmas naiste olukorra ohtlikkuse poolest kolmandal kohal;

| L. | arvestades, et Unesco programmi „Haridus kõigile”16. oktoobri 2012. aasta ülemaailmsest järelevalvearuandest selgub, et Pakistan on vähendanud haridusele kulutatavat summat nii, et see moodustab vähem kui 2,3 % rahvamajanduse kogutoodangust, hoolimata sellest, et riik on koolis mitte käivate tüdrukute arvu poolest teisel kohal maailmas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Unesco programmi „Haridus kõigile”16. oktoobri 2012. aasta ülemaailmsest järelevalvearuandest selgub, et Pakistan on vähendanud haridusele kulutatavat summat nii, et see moodustab vähem kui 2,3 % rahvamajanduse kogutoodangust, hoolimata sellest, et riik on koolis mitte käivate tüdrukute arvu poolest teisel kohal maailmas;

| M. | arvestades, et tüdrukud on jätkuvalt sageli koduvägivalla, inimkaubanduse ja sundabielude ohvrid või neid kasutatakse kaubana vaidluste lahendamisel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tüdrukud on jätkuvalt sageli koduvägivalla, inimkaubanduse ja sundabielude ohvrid või neid kasutatakse kaubana vaidluste lahendamisel;

| N. | arvestades, et suurel osal juhtudest ei esitata naiste ja tütarlaste suhtes vägivalla toimepanijatele süüdistust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et suurel osal juhtudest ei esitata naiste ja tütarlaste suhtes vägivalla toimepanijatele süüdistust;

| O. | arvestades, et kuigi Pakistanis on mitmeid naisi diskrimineerivaid õigusakte, kehtestas Pakistani valitsus 2011. ja 2012. aastal uusi seaduseid, mille abil tõhusamalt võidelda naiste diskrimineerimise ja nendevastase vägivalla vastu, sealhulgas seadused sundabielude vastu, naiste töökohal ja kodus ahistamise vastu ja happerünnakute vastu; arvestades, et neid seaduseid ei ole veel rakendatud ega jõustatud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kuigi Pakistanis on mitmeid naisi diskrimineerivaid õigusakte, kehtestas Pakistani valitsus 2011. ja 2012. aastal uusi seaduseid, mille abil tõhusamalt võidelda naiste diskrimineerimise ja nendevastase vägivalla vastu, sealhulgas seadused sundabielude vastu, naiste töökohal ja kodus ahistamise vastu ja happerünnakute vastu; arvestades, et neid seaduseid ei ole veel rakendatud ega jõustatud;

| P. | arvestades, et Talibani kontrolli suurenemisel teatavates piirkondades on halvad tagajärjed naiste ja tütarlaste jaoks, sest see takistab neil oma õigusi kasutada; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Talibani kontrolli suurenemisel teatavates piirkondades on halvad tagajärjed naiste ja tütarlaste jaoks, sest see takistab neil oma õigusi kasutada;

| Q. | arvestades, et EL on oma 2012. aasta märtsi viieaastases tegevusplaanis kinnitanud oma kindlat tahet rajada Pakistaniga vastastikusel huvil ja ühistel väärtustel rajanev tugev pikaajaline partnerlus ning toetada Pakistani demokraatlikke institutsioone, tsiviilvalitsust ja kodanikuühiskonda; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EL on oma 2012. aasta märtsi viieaastases tegevusplaanis kinnitanud oma kindlat tahet rajada Pakistaniga vastastikusel huvil ja ühistel väärtustel rajanev tugev pikaajaline partnerlus ning toetada Pakistani demokraatlikke institutsioone, tsiviilvalitsust ja kodanikuühiskonda;

| R. | arvestades, et EL on valmis koostööks, kuid eeldab, et Pakistan täidab oma rahvusvahelisi kohustusi, eriti julgeoleku ja inimõiguste, sealhulgas naiste õiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EL on valmis koostööks, kuid eeldab, et Pakistan täidab oma rahvusvahelisi kohustusi, eriti julgeoleku ja inimõiguste, sealhulgas naiste õiguste valdkonnas;

| S. | arvestades, et 5. juunil 2012 teatasid EL ja Pakistan terrorismivastase juhtkomitee loomisest eesmärgiga teha terrorismivastases võitluses tihedamat koostööd; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 5. juunil 2012 teatasid EL ja Pakistan terrorismivastase juhtkomitee loomisest eesmärgiga teha terrorismivastases võitluses tihedamat koostööd;

| T. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 5 on sätestatud, et demokraatia edendamine ning inimõiguste ja kodanikuvabaduste austamine on Euroopa Liidu aluspõhimõtted ja eesmärgid, millele tuginetakse ühiselt kolmandate riikidega suhtlemisel; arvestades, et ELi kaubandus- ja arenguabi tingimuseks on inimõiguste ja vähemuste õiguste järgimine; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 5 on sätestatud, et demokraatia edendamine ning inimõiguste ja kodanikuvabaduste austamine on Euroopa Liidu aluspõhimõtted ja eesmärgid, millele tuginetakse ühiselt kolmandate riikidega suhtlemisel; arvestades, et ELi kaubandus- ja arenguabi tingimuseks on inimõiguste ja vähemuste õiguste järgimine;

| 1. | mõistab sügavalt hukka Malala Yousafzai vägivaldse ründamise ja ta kahele klassikaaslasele tõsiste vigastuste tekitamise, märkides, et rünne kujutas endast lapse õiguste tõsist rikkumist ning rünnet põhiliste inimväärtuste ja Pakistani inimõiguslaste vastu; |
| --- | --- |

1.

mõistab sügavalt hukka Malala Yousafzai vägivaldse ründamise ja ta kahele klassikaaslasele tõsiste vigastuste tekitamise, märkides, et rünne kujutas endast lapse õiguste tõsist rikkumist ning rünnet põhiliste inimväärtuste ja Pakistani inimõiguslaste vastu;

| 2. | väljendab oma imetlust ja tunnustust Malala Yousafzaile seoses vapruse ja otsustavusega, millega ta on väga noorest peast võidelnud tütarlaste õiguse eest haridusele, saades eeskujuks paljudele temavanustele tütarlastele; tunneb heameelt kiire arstiabi üle, mida andsid Pakistani sõjaväemeedikud ja Ühendkuningriigi arstid, ning loodab südamest, et ta toibub oma rasketest vigastustest täielikult; |
| --- | --- |

2.

väljendab oma imetlust ja tunnustust Malala Yousafzaile seoses vapruse ja otsustavusega, millega ta on väga noorest peast võidelnud tütarlaste õiguse eest haridusele, saades eeskujuks paljudele temavanustele tütarlastele; tunneb heameelt kiire arstiabi üle, mida andsid Pakistani sõjaväemeedikud ja Ühendkuningriigi arstid, ning loodab südamest, et ta toibub oma rasketest vigastustest täielikult;

| 3. | väljendab rahulolu rünnaku laialdase hukkamõistuga suure osa Pakistani ühiskonna, islami õpetlaste ja enamike suurerakondade poolt; kutsub kõik erakondi üles mõistma kindlalt hukka TTP, kes võttis endale vastutuse ründamise eest; |
| --- | --- |

3.

väljendab rahulolu rünnaku laialdase hukkamõistuga suure osa Pakistani ühiskonna, islami õpetlaste ja enamike suurerakondade poolt; kutsub kõik erakondi üles mõistma kindlalt hukka TTP, kes võttis endale vastutuse ründamise eest;

| 4. | väljendab oma toetust kõikidele Pakistani peredele, kes julgustavad oma tütarde hariduse omandamist; |
| --- | --- |

4.

väljendab oma toetust kõikidele Pakistani peredele, kes julgustavad oma tütarde hariduse omandamist;

| 5. | kutsub Pakistani valitsust üles tagama Malala Yousafzai ja tema perekonna turvalisuse ning andma rünnaku toimepanijad kohtu alla; kutsub Pakistani valitsust üles tagama teiste inimõiguslaste, eelkõige nende ühiskonnas ja poliitikas aktiivsete naiste ja tütarlaste turvalisuse, kes on saanud ähvardusi Talibanilt ja muudelt äärmusrühmitustelt; väljendab muret teadete üle, et ähvardatud on 17-aastast Hinna Khan'i ja tema perekonda; |
| --- | --- |

5.

kutsub Pakistani valitsust üles tagama Malala Yousafzai ja tema perekonna turvalisuse ning andma rünnaku toimepanijad kohtu alla; kutsub Pakistani valitsust üles tagama teiste inimõiguslaste, eelkõige nende ühiskonnas ja poliitikas aktiivsete naiste ja tütarlaste turvalisuse, kes on saanud ähvardusi Talibanilt ja muudelt äärmusrühmitustelt; väljendab muret teadete üle, et ähvardatud on 17-aastast Hinna Khan'i ja tema perekonda;

| 6. | tunneb sügavat muret naiste ja tütarlaste olukorra pärast ning korduvate teadete pärast laste ja naiste õiguste rikkumiste kohta Pakistanis, sealhulgas teated, mille kohaselt kasutavad relvastatud rühmitused lapsi enesetapurünnakuteks; rõhutab, et naiste ja tütarlaste olukord Pakistanis nõuab kiires korras teravamat rahvusvahelist tähelepanu; |
| --- | --- |

6.

tunneb sügavat muret naiste ja tütarlaste olukorra pärast ning korduvate teadete pärast laste ja naiste õiguste rikkumiste kohta Pakistanis, sealhulgas teated, mille kohaselt kasutavad relvastatud rühmitused lapsi enesetapurünnakuteks; rõhutab, et naiste ja tütarlaste olukord Pakistanis nõuab kiires korras teravamat rahvusvahelist tähelepanu;

| 7. | tunneb sügavat muret vägivaldse äärmusluse süvenemise pärast, mis kujutab endast tõsist ohtu naistele ja tütarlastele, ning hirmutamise ja vägivalla kasutamise pärast, mistõttu on Föderaalhalduses Hõimualadel ja Khyber Pakhtunkhwas tütarlaste koole õhku lastud ja naisi piitsutatud; |
| --- | --- |

7.

tunneb sügavat muret vägivaldse äärmusluse süvenemise pärast, mis kujutab endast tõsist ohtu naistele ja tütarlastele, ning hirmutamise ja vägivalla kasutamise pärast, mistõttu on Föderaalhalduses Hõimualadel ja Khyber Pakhtunkhwas tütarlaste koole õhku lastud ja naisi piitsutatud;

| 8. | nõuab tungivalt, et Pakistani ametiasutused annaksid vägivallale õhutavad isikud ja rühmitused kohtu alla, eelkõige need, kes kutsuvad üles tapma selliseid isikuid ja rühmitusi, kellega nad ei ole ühel meelel; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et Pakistani ametiasutused annaksid vägivallale õhutavad isikud ja rühmitused kohtu alla, eelkõige need, kes kutsuvad üles tapma selliseid isikuid ja rühmitusi, kellega nad ei ole ühel meelel;

| 9. | nõuab, et Pakistani valitsus teeks palju enamat sunniviisilise kadumise sadade, kui mitte tuhandete ohvrite leidmiseks Pakistanis, kelle hulgas on ka lapsed, mõned neist kõigest üheksa- ja kümneaastased tütarlapsed; nõuab, et avaldataks selle probleemi ulatuse küsimuses läbiviidud valitsuse siseuurimise tulemused; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et Pakistani valitsus teeks palju enamat sunniviisilise kadumise sadade, kui mitte tuhandete ohvrite leidmiseks Pakistanis, kelle hulgas on ka lapsed, mõned neist kõigest üheksa- ja kümneaastased tütarlapsed; nõuab, et avaldataks selle probleemi ulatuse küsimuses läbiviidud valitsuse siseuurimise tulemused;

| 10. | peab tervitatavaks Föderaalhalduses Hõimualade 10. jaanuaril 2012 algatatud lastekaitse poliitikat, millega püütakse rakendada kaitseteenistuste ja lastekaitseüksuste kava kõikides Föderaalhalduses Hõimualade ametites; |
| --- | --- |

10.

peab tervitatavaks Föderaalhalduses Hõimualade 10. jaanuaril 2012 algatatud lastekaitse poliitikat, millega püütakse rakendada kaitseteenistuste ja lastekaitseüksuste kava kõikides Föderaalhalduses Hõimualade ametites;

| 11. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Khyber Pakhtunkhwa provintsis juba kehtivat 2010. aasta lapsekaitse õigusakti laiendatakse nüüd viivitamata Provintsihalduses Hõimualadele, sealhulgas Swatile; loodab, et selle õigusakti tulemuslik kohaldamine aitab muuta Provintsihalduses Hõimualasid seaduskuulekaks; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Khyber Pakhtunkhwa provintsis juba kehtivat 2010. aasta lapsekaitse õigusakti laiendatakse nüüd viivitamata Provintsihalduses Hõimualadele, sealhulgas Swatile; loodab, et selle õigusakti tulemuslik kohaldamine aitab muuta Provintsihalduses Hõimualasid seaduskuulekaks;

| 12. | nõuab tungivalt, et Pakistani valitsus kasutaks praegust edasiminekut ning parandaks naiste ja tütarlaste õigusi, vaadates läbi ja reformides Hudoodi määrused ning tõendite seaduse, laste abiellumist piirava seaduse ja muud õigusaktid, mis rikuvad naiste staatust ja õigusi ning muudavad nad seaduse silmis alamaks; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et Pakistani valitsus kasutaks praegust edasiminekut ning parandaks naiste ja tütarlaste õigusi, vaadates läbi ja reformides Hudoodi määrused ning tõendite seaduse, laste abiellumist piirava seaduse ja muud õigusaktid, mis rikuvad naiste staatust ja õigusi ning muudavad nad seaduse silmis alamaks;

| 13. | väljendab rahulolu uute õigusaktidega, mille Pakistani valitsus võttis vastu 2011. ja 2012. aastal, et võidelda tõhusamalt naiste diskrimineerimise ja naistevastase vägivalla vastu, ning palub valitsusel tagada nende uute õigusaktide tegelik rakendamine ja jõustamine; |
| --- | --- |

13.

väljendab rahulolu uute õigusaktidega, mille Pakistani valitsus võttis vastu 2011. ja 2012. aastal, et võidelda tõhusamalt naiste diskrimineerimise ja naistevastase vägivalla vastu, ning palub valitsusel tagada nende uute õigusaktide tegelik rakendamine ja jõustamine;

| 14. | nõuab tungivalt, et Pakistani valitsus teeks tihedat koostööd ÜRO ja ELiga aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel, eelkõige teise eesmärgi puhul, mille kohaselt saavad 2015. aastal kõik lapsed, nii tüdrukud kui ka poisid, omandada täieliku alghariduse; kutsub Pakistani valitsust üles seadma prioriteediks kooliharidust omandavate tütarlaste arvu suurendamise ning nende turvalisuse tagamise hariduse omandamisel; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et Pakistani valitsus teeks tihedat koostööd ÜRO ja ELiga aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel, eelkõige teise eesmärgi puhul, mille kohaselt saavad 2015. aastal kõik lapsed, nii tüdrukud kui ka poisid, omandada täieliku alghariduse; kutsub Pakistani valitsust üles seadma prioriteediks kooliharidust omandavate tütarlaste arvu suurendamise ning nende turvalisuse tagamise hariduse omandamisel;

| 15. | palub Pakistani valitsusel suurendada riigikoolide rahastamist ning võtta tulemuslikud meetmed kohustusliku põhihariduse õppekava standardi ning kõigi era- ja riigivalduses koraanikoolide – mis on eriti maapiirkondades sageli ainsaks hariduseallikaks – inspekteerimise korra kehtestamiseks; |
| --- | --- |

15.

palub Pakistani valitsusel suurendada riigikoolide rahastamist ning võtta tulemuslikud meetmed kohustusliku põhihariduse õppekava standardi ning kõigi era- ja riigivalduses koraanikoolide – mis on eriti maapiirkondades sageli ainsaks hariduseallikaks – inspekteerimise korra kehtestamiseks;

| 16. | palub komisjonil töötada koos Pakistani valitsusega välja haridusprogrammid, mille eesmärk on parandada Pakistani naiste kirjaoskust ja haridust ning mis oleksid arenguabipoliitika osaks; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil töötada koos Pakistani valitsusega välja haridusprogrammid, mille eesmärk on parandada Pakistani naiste kirjaoskust ja haridust ning mis oleksid arenguabipoliitika osaks;

| 17. | nõuab komisjonilt, nõukogult ja rahvusvaheliselt üldsuselt tungivalt oluliselt rohkem rahalisi vahendeid tegevuse jaoks, mille eesmärk on kaitsta naisi ja tütarlapsi vägistamise, väärkohtlemise ja perevägivalla eest, ning toetada meetmeid, et võimaldada naiste ja tütarlaste diskrimineerimise vastaseid kodanikuühiskonna liikumisi; |
| --- | --- |

17.

nõuab komisjonilt, nõukogult ja rahvusvaheliselt üldsuselt tungivalt oluliselt rohkem rahalisi vahendeid tegevuse jaoks, mille eesmärk on kaitsta naisi ja tütarlapsi vägistamise, väärkohtlemise ja perevägivalla eest, ning toetada meetmeid, et võimaldada naiste ja tütarlaste diskrimineerimise vastaseid kodanikuühiskonna liikumisi;

| 18. | kutsub komisjoni üles tegutsema vastavalt oma teatises „Eriline tähelepanu lastele ELi välistegevuses” lastele antud tõotusele ning tagama, et EL teeb kõik võimaliku laste õiguste edendamiseks ja kaitsmiseks; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles tegutsema vastavalt oma teatises „Eriline tähelepanu lastele ELi välistegevuses” lastele antud tõotusele ning tagama, et EL teeb kõik võimaliku laste õiguste edendamiseks ja kaitsmiseks;

| 19. | nõuab, et naiste ja laste õigusi käsitletaks selgesõnalist kõigis inimõigustealastes dialoogides, kusjuures erilist tähelepanu nõuab võitlus igasuguse naiste ja tütarlaste vastase diskrimineerimise ja vägivalla, eelkõige sundabielude, perevägivalla ja naiste tapmise vastu ning nende likvideerimise nimel, ning nõuab, et sellise julmuse kaotamise kohustusest kõrvalehoidmist ei tohi lubada õigustada mitte mingisuguste kommete, traditsioonide ega usuliste tavadega; on arvamusel, et laste abiellumise tava ennetamine on äärmiselt oluline tagamaks Pakistani teismeliste tütarlaste põhiõiguste austamise; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et naiste ja laste õigusi käsitletaks selgesõnalist kõigis inimõigustealastes dialoogides, kusjuures erilist tähelepanu nõuab võitlus igasuguse naiste ja tütarlaste vastase diskrimineerimise ja vägivalla, eelkõige sundabielude, perevägivalla ja naiste tapmise vastu ning nende likvideerimise nimel, ning nõuab, et sellise julmuse kaotamise kohustusest kõrvalehoidmist ei tohi lubada õigustada mitte mingisuguste kommete, traditsioonide ega usuliste tavadega; on arvamusel, et laste abiellumise tava ennetamine on äärmiselt oluline tagamaks Pakistani teismeliste tütarlaste põhiõiguste austamise;

| 20. | palub asjaomastel ELi institutsioonidel jätkata ühiskonna ususallivuse küsimuse rõhutamist Pakistaniga peetavas poliitilises dialoogis, sest sellel küsimusel on erakordne tähtsus pikaajalises võitluses islamiäärmusluse vastu; |
| --- | --- |

20.

palub asjaomastel ELi institutsioonidel jätkata ühiskonna ususallivuse küsimuse rõhutamist Pakistaniga peetavas poliitilises dialoogis, sest sellel küsimusel on erakordne tähtsus pikaajalises võitluses islamiäärmusluse vastu;

| 21. | nõuab tungivalt, et asjaomased Euroopa Liidu institutsioonid nõuaksid Pakistani valitsuselt Euroopa Liidu ja Pakistani Islamivabariigi vahelises koostöölepingus sätestatud demokraatia ja inimõiguste klausli järgimist; kordab uuesti oma üleskutset Euroopa välisteenistusele ja eelkõige ELi inimõiguste eriesindajale anda regulaarselt aru koostöölepingu ning demokraatia ja inimõiguste klausli rakendamise kohta, sealhulgas naiste ja laste õiguste kasutamine; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et asjaomased Euroopa Liidu institutsioonid nõuaksid Pakistani valitsuselt Euroopa Liidu ja Pakistani Islamivabariigi vahelises koostöölepingus sätestatud demokraatia ja inimõiguste klausli järgimist; kordab uuesti oma üleskutset Euroopa välisteenistusele ja eelkõige ELi inimõiguste eriesindajale anda regulaarselt aru koostöölepingu ning demokraatia ja inimõiguste klausli rakendamise kohta, sealhulgas naiste ja laste õiguste kasutamine;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa välisteenistusele, Euroopa Komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuurile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning Pakistani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa välisteenistusele, Euroopa Komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuurile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning Pakistani valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0591.

(2)  ELT C 136 E, 11.5.2012, lk 90.

(3)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 147.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0126.

---

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/48

---

Reede, 26. oktoober 2012Olukord Kambodžas

P7_TA(2012)0402

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon olukorra kohta Kambodžas (2012/2844(RSP))

2014/C 72 E/06

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööri 16. juuli ja 24. septembri 2012. aasta aruandeid inimõiguste olukorra kohta Kambodžas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööri 16. juuli ja 24. septembri 2012. aasta aruandeid inimõiguste olukorra kohta Kambodžas,

| — | võttes arvesse 24. septembril 2012 toimunud ÜRO Inimõiguste Nõukogu 21. istungjärku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. septembril 2012 toimunud ÜRO Inimõiguste Nõukogu 21. istungjärku,

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 1. oktoobri 2012. aasta avaldust inimõiguste kaitsjate süüdimõistmise kohta Kambodžas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 1. oktoobri 2012. aasta avaldust inimõiguste kaitsjate süüdimõistmise kohta Kambodžas,

| — | võttes arvesse soovitusi, mis valimiste ELi vaatlusmissioon tõi välja oma aruandes 27. juuli 2008. aasta Kambodža Rahvuskogu valimiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soovitusi, mis valimiste ELi vaatlusmissioon tõi välja oma aruandes 27. juuli 2008. aasta Kambodža Rahvuskogu valimiste kohta,

| — | võttes arvesse kümne valitsusvälise organisatsiooni 1. oktoobri 2012. aasta kirja ELi kaubandusvolinikule de Guchtile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kümne valitsusvälise organisatsiooni 1. oktoobri 2012. aasta kirja ELi kaubandusvolinikule de Guchtile,

| — | võttes arvesse ELi „Kõik peale relvade” kaubandusrežiimi, mis annab kõigile vähim arenenud riikidele, sh Kambodžale, võimaluse takistamatult eksportida Euroopa Liitu kõiki ekspordiartikleid, välja arvatud relvi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi „Kõik peale relvade” kaubandusrežiimi, mis annab kõigile vähim arenenud riikidele, sh Kambodžale, võimaluse takistamatult eksportida Euroopa Liitu kõiki ekspordiartikleid, välja arvatud relvi,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Kambodža on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Kambodža on ühinenud,

| — | võttes arvesse 1998. aasta ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1998. aasta ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Kambodža Kuningriigi vahel 1997. aastal sõlmitud koostöölepingut (1), eriti selle artiklit 1 (inimõiguste austamine), artiklit 19 (lepingu täitmata jätmine) ja I lisa artikli 19 kohta (lepingu peatamine, kui üks lepinguosaline rikub artiklit 1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Kambodža Kuningriigi vahel 1997. aastal sõlmitud koostöölepingut (1), eriti selle artiklit 1 (inimõiguste austamine), artiklit 19 (lepingu täitmata jätmine) ja I lisa artikli 19 kohta (lepingu peatamine, kui üks lepinguosaline rikub artiklit 1),

| — | võttes arvesse ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 62. istungjärgul 13. septembril 2007. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 62. istungjärgul 13. septembril 2007. aastal,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kambodža kohta, eelkõige 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kambodža kohta, eelkõige 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ÜRO eriraportöör Kambodža inimõiguste olukorra küsimuses on oma viimases aruandes tunnistanud, et pärast kahte aastakümmet kestnud konflikti ja 1991. aasta Pariisi rahukokkuleppe järgselt on Kambodža teinud edusamme demokraatia, inimõiguste ja õigusriikluse tugevdamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO eriraportöör Kambodža inimõiguste olukorra küsimuses on oma viimases aruandes tunnistanud, et pärast kahte aastakümmet kestnud konflikti ja 1991. aasta Pariisi rahukokkuleppe järgselt on Kambodža teinud edusamme demokraatia, inimõiguste ja õigusriikluse tugevdamisel;

| B. | arvestades, et neli inimõiguste kaitsjat, keda süüdistati riigivastases kuriteos – Mom Sonando, Kambodža Demokraatide Ühenduse juht ja Raadio Beehive direktor, ning tema kaassüüalused Phorn Sreoun, Touch Ream ja Kann Sovann – mõisteti 1. oktoobril 2012. aastal Phnom Penhi linnakohtus süüdi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et neli inimõiguste kaitsjat, keda süüdistati riigivastases kuriteos – Mom Sonando, Kambodža Demokraatide Ühenduse juht ja Raadio Beehive direktor, ning tema kaassüüalused Phorn Sreoun, Touch Ream ja Kann Sovann – mõisteti 1. oktoobril 2012. aastal Phnom Penhi linnakohtus süüdi;

| C. | arvestades, et julgeolekujõud jätkavad protestijate vastu ülemäärase jõu kasutamist; arvestades, et 26. aprillil 2012 lasi politsei maha Chut Wutty, juhtiva keskkonnaaktivisti, kes uuris ebaseaduslikku metsaraiet; arvestades, et 22. mail 2012 vahistati meelevaldselt Boeung Kaki piirkonnas kolmteist naisaktivisti ning neile mõisteti pikk vanglakaristus selle eest, et nad korraldasid arendajate ehitusplatsil rahumeelse meeleavalduse kogukonna huvide kaitseks; arvestades, et rahvusvahelise surve tagajärjel nad vabastati, kuigi nende süüdimõistvad kohtuotsused jäid kehtima; arvestades, et 16. mail 2012 lasid julgeolekujõud maha 14-aastase tüdruku Heng Chantha ning uurimist tema surma asjaolude selgitamiseks ei ole algatatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et julgeolekujõud jätkavad protestijate vastu ülemäärase jõu kasutamist; arvestades, et 26. aprillil 2012 lasi politsei maha Chut Wutty, juhtiva keskkonnaaktivisti, kes uuris ebaseaduslikku metsaraiet; arvestades, et 22. mail 2012 vahistati meelevaldselt Boeung Kaki piirkonnas kolmteist naisaktivisti ning neile mõisteti pikk vanglakaristus selle eest, et nad korraldasid arendajate ehitusplatsil rahumeelse meeleavalduse kogukonna huvide kaitseks; arvestades, et rahvusvahelise surve tagajärjel nad vabastati, kuigi nende süüdimõistvad kohtuotsused jäid kehtima; arvestades, et 16. mail 2012 lasid julgeolekujõud maha 14-aastase tüdruku Heng Chantha ning uurimist tema surma asjaolude selgitamiseks ei ole algatatud;

| D. | arvestades, et valitsuse viimase kümne aasta poliitika on olnud anda kontsessioone maa majanduslikuks kasutamiseks, mistõttu vähemalt 400 000 inimest on ümber asustatud, nende maa, kodu ja elatise on ametivõimud ja äriettevõtted ära võtnud, see on toonud kaasa vägivaldseid kokkupõrkeid kogukondadega ning süvendanud vaesust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et valitsuse viimase kümne aasta poliitika on olnud anda kontsessioone maa majanduslikuks kasutamiseks, mistõttu vähemalt 400 000 inimest on ümber asustatud, nende maa, kodu ja elatise on ametivõimud ja äriettevõtted ära võtnud, see on toonud kaasa vägivaldseid kokkupõrkeid kogukondadega ning süvendanud vaesust;

| E. | arvestades, et 2012. aasta augusti seisuga on Kambodža valitsus andnud majandusmaa kontsessioone vähemalt 2 157 744 hektari ulatuses üle 200 äriühingule, tihtilugu rikkudes seejuures 2001. aasta maaseadust ning eirates selliseid õiguslikke tagatisi nagu kohustus mitte anda kontsessioone kaitsealadel, viia läbi sotsiaalsete mõjude hindamine ja saada põliselanike kogukondadelt eelnevalt vaba ja teadlik nõusolek; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2012. aasta augusti seisuga on Kambodža valitsus andnud majandusmaa kontsessioone vähemalt 2 157 744 hektari ulatuses üle 200 äriühingule, tihtilugu rikkudes seejuures 2001. aasta maaseadust ning eirates selliseid õiguslikke tagatisi nagu kohustus mitte anda kontsessioone kaitsealadel, viia läbi sotsiaalsete mõjude hindamine ja saada põliselanike kogukondadelt eelnevalt vaba ja teadlik nõusolek;

| F. | arvestades, et peaminister Hun Sen andis 2012. aasta mais välja direktiivi, millega kehtestatakse moratoorium uutele majandusmaa kontsessioonidele ja nähakse ette kehtivate kontsessioonide läbivaatamine; arvestades, et vaatamata direktiivile on antud vähemalt 12 uut kontsessiooni, kuna seaduselünk direktiivi tekstis võimaldab sõlmida uusi maakasutuskontsessioone juba läbirääkimiste lõppetapis või põhimõttelise kokkuleppe korral; arvestades, et kehtivaid maakasutuskontsessioone ei ole tegelikult läbi vaadatud ning ühtegi probleemset kontsessiooni ei ole tühistatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et peaminister Hun Sen andis 2012. aasta mais välja direktiivi, millega kehtestatakse moratoorium uutele majandusmaa kontsessioonidele ja nähakse ette kehtivate kontsessioonide läbivaatamine; arvestades, et vaatamata direktiivile on antud vähemalt 12 uut kontsessiooni, kuna seaduselünk direktiivi tekstis võimaldab sõlmida uusi maakasutuskontsessioone juba läbirääkimiste lõppetapis või põhimõttelise kokkuleppe korral; arvestades, et kehtivaid maakasutuskontsessioone ei ole tegelikult läbi vaadatud ning ühtegi probleemset kontsessiooni ei ole tühistatud;

| G. | arvestades, et ÜRO eriraportööri aruande põhijärelduste kohaselt on Kambodžas suured vajakajäämised valimiste korraldamises ning kiiresti oleks vaja reforme, et suurendada kambodžalaste usaldust valimisprotsessi vastu, sest 2013. aasta juulis seisavad riigis ees üldvalimised; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO eriraportööri aruande põhijärelduste kohaselt on Kambodžas suured vajakajäämised valimiste korraldamises ning kiiresti oleks vaja reforme, et suurendada kambodžalaste usaldust valimisprotsessi vastu, sest 2013. aasta juulis seisavad riigis ees üldvalimised;

| H. | arvestades, et pärast Kambodža viimaseid parlamendivalimisi tegi valimiste ELi vaatlusmissioon järelduse, et valimised ei vastanud demokraatlike valimiste rahvusvahelistele standarditele, ning kutsus Kambodža valitsust üles viima läbi mitmeid põhjalikke valimisreforme; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pärast Kambodža viimaseid parlamendivalimisi tegi valimiste ELi vaatlusmissioon järelduse, et valimised ei vastanud demokraatlike valimiste rahvusvahelistele standarditele, ning kutsus Kambodža valitsust üles viima läbi mitmeid põhjalikke valimisreforme;

| I. | arvestades, et EL on Kambodža suurim abiandja; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL on Kambodža suurim abiandja;

| 1. | mõistab hukka kõik poliitiliselt motiveeritud süüdimõistmised ja kohtuotsused, mis on langetatud poliitiliste kriitikute, parlamendi opositsiooni poliitikute, nagu Sam Rainsy, inimõiguste kaitsjate ja maa-aktivistide suhtes, ning mõistab hukka rahumeemeelse protestimise õigust kasutanud Chut Wutty and Heng Chantha tapmise; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka kõik poliitiliselt motiveeritud süüdimõistmised ja kohtuotsused, mis on langetatud poliitiliste kriitikute, parlamendi opositsiooni poliitikute, nagu Sam Rainsy, inimõiguste kaitsjate ja maa-aktivistide suhtes, ning mõistab hukka rahumeemeelse protestimise õigust kasutanud Chut Wutty and Heng Chantha tapmise;

| 2. | nõuab, et kohe ja tingimusteta vabastataks Mom Sonando ning teised valitsuskriitikud ja maaõiguste aktivistid, keda hoitakse kinni üksnes poliitilistel põhjustel; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et kohe ja tingimusteta vabastataks Mom Sonando ning teised valitsuskriitikud ja maaõiguste aktivistid, keda hoitakse kinni üksnes poliitilistel põhjustel;

| 3. | rõhutab, et kõik need inimõiguste rikkumiste eest vastutavad isikud tuleks kindlaks teha ja oma tegude eest vastutusele võtta; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et kõik need inimõiguste rikkumiste eest vastutavad isikud tuleks kindlaks teha ja oma tegude eest vastutusele võtta;

| 4. | rõhutab ÜRO eriraportööri olulisi järeldusi, et maakasutuskontsessioonidega seonduvaid tõsiseid ja laialdasi inimõiguste rikkumisi tuleb käsitleda ja need tuleb heastada; |
| --- | --- |

4.

rõhutab ÜRO eriraportööri olulisi järeldusi, et maakasutuskontsessioonidega seonduvaid tõsiseid ja laialdasi inimõiguste rikkumisi tuleb käsitleda ja need tuleb heastada;

| 5. | nõuab tungivalt, et Kambodža valitsus lõpetaks sundvõõrandamise, vaataks läbi 2012. aasta mai direktiivi ning kehtestaks moratooriumi sundvõõrandamisele Kambodžas, kuni on paigas läbipaistev ja vastutust reguleeriv õigusraamistik ning asjaomane poliitika, mille abil tagada, et edaspidi antakse majandusmaa kontsessioone kooskõlas inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õigusega ning et kõigile neile, kes sundkorras välja tõsteti, tagatakse piisav hüvitis ja sobiv uus majutus; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et Kambodža valitsus lõpetaks sundvõõrandamise, vaataks läbi 2012. aasta mai direktiivi ning kehtestaks moratooriumi sundvõõrandamisele Kambodžas, kuni on paigas läbipaistev ja vastutust reguleeriv õigusraamistik ning asjaomane poliitika, mille abil tagada, et edaspidi antakse majandusmaa kontsessioone kooskõlas inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õigusega ning et kõigile neile, kes sundkorras välja tõsteti, tagatakse piisav hüvitis ja sobiv uus majutus;

| 6. | kutsub komisjoni üles uurima inimõiguste rikkumisjuhtumite sagenemist Kambodžas, mis on tingitud sellest, et majandusmaa kontsessioone antakse agrotööstuslikeks arendusteks seoses põllumajandustoodete ekspordiga Euroopa Liitu, ning kutsub komisjoni üles ajutiselt peatama „Kõik peale relvade” kaubandusrežiimi soodustused Kambodža põllumajandustoodetele juhtudel, kui inimõiguste rikkumised on kindlaks tehtud; võtab teadmiseks Kambodža peaministri otsuse peatada uute majandusmaa kontsessioonide andmine ning tema lubaduse vaadata läbi kehtivad kontsessioonid; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles uurima inimõiguste rikkumisjuhtumite sagenemist Kambodžas, mis on tingitud sellest, et majandusmaa kontsessioone antakse agrotööstuslikeks arendusteks seoses põllumajandustoodete ekspordiga Euroopa Liitu, ning kutsub komisjoni üles ajutiselt peatama „Kõik peale relvade” kaubandusrežiimi soodustused Kambodža põllumajandustoodetele juhtudel, kui inimõiguste rikkumised on kindlaks tehtud; võtab teadmiseks Kambodža peaministri otsuse peatada uute majandusmaa kontsessioonide andmine ning tema lubaduse vaadata läbi kehtivad kontsessioonid;

| 7. | nõuab tungivalt, et Kambodža valitsus, riiklik valimiskomisjon ja provintside valimiskomisjonid rakendaksid hiljutisi ÜRO soovitusi valimissüsteemi reformimise kohta, et tagada valimissüsteemi vastavus rahvusvahelistele standarditele valimiste ajal, enne ja pärast hääletamist; kutsub komisjoni üles teraselt jälgima, kas Kambodža ametivõimud rakendavad ÜRO soovitusi; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et Kambodža valitsus, riiklik valimiskomisjon ja provintside valimiskomisjonid rakendaksid hiljutisi ÜRO soovitusi valimissüsteemi reformimise kohta, et tagada valimissüsteemi vastavus rahvusvahelistele standarditele valimiste ajal, enne ja pärast hääletamist; kutsub komisjoni üles teraselt jälgima, kas Kambodža ametivõimud rakendavad ÜRO soovitusi;

| 8. | on mures Sam Rainsy pärast, kes on Sam Rainsy partei juht ning kes on süüdi mõistetud väidetavalt poliitiliselt motiveeritud süüdistuste alusel; nõuab tungivalt, et Kambodža valitsus ja opositsiooniparteid teeksid tööd leppimise nimel, et opositsioon saaks täiel määral täita oma rolli Kambodža poliitikas ja eelseisvatel valimistel, et valimised oleksid usaldusväärsed; |
| --- | --- |

8.

on mures Sam Rainsy pärast, kes on Sam Rainsy partei juht ning kes on süüdi mõistetud väidetavalt poliitiliselt motiveeritud süüdistuste alusel; nõuab tungivalt, et Kambodža valitsus ja opositsiooniparteid teeksid tööd leppimise nimel, et opositsioon saaks täiel määral täita oma rolli Kambodža poliitikas ja eelseisvatel valimistel, et valimised oleksid usaldusväärsed;

| 9. | ergutab Kambodža valitsust tugevdama demokraatiat, õigusriiklust, inimõiguste ja põhivabaduste austamist, eelkõige järgima meediavabadust ning sõna- ja kogunemisvabadust, sest need väärtused on ELi ja Kambodža koostöölepingu oluline osa, nagu on kindlaks määratud selle lepingu artiklis 1; |
| --- | --- |

9.

ergutab Kambodža valitsust tugevdama demokraatiat, õigusriiklust, inimõiguste ja põhivabaduste austamist, eelkõige järgima meediavabadust ning sõna- ja kogunemisvabadust, sest need väärtused on ELi ja Kambodža koostöölepingu oluline osa, nagu on kindlaks määratud selle lepingu artiklis 1;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Kambodža Kuningriigi valitsusele ja Rahvuskogule, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ASEANi liikmesriikide valitsustele, ÜRO peasekretärile ja ÜRO inimõiguste ülemvolinikule. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Kambodža Kuningriigi valitsusele ja Rahvuskogule, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ASEANi liikmesriikide valitsustele, ÜRO peasekretärile ja ÜRO inimõiguste ülemvolinikule.

---

(1)  EÜT L 269, 19.10.1999, lk 18.

(2)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 90.

---

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/51

---

Reede, 26. oktoober 2012Uudsed rahastamisvahendid ja järgmine mitmeaastane finantsraamistik

P7_TA(2012)0404

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon uudsete rahastamisvahendite ja järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta (2012/2027(INI))

2014/C 72 E/07

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatisi „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (COM(2011)0500), „Järgmise põlvkonna uudsete rahastamisvahendite raamistik: ELi omakapitali- ja võlaplatvorm” (COM(2011)0662) (rahastamisvahendite teatis), „Euroopa integreeritud taristuid käsitlev majanduskasvupakett” (COM(2011)0676), „Tegevuskava VKEde rahastamisvõimaluste parandamiseks” (COM(2011)0870) ning „Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse katseetapp” (COM(2011)0660), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatisi „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (COM(2011)0500), „Järgmise põlvkonna uudsete rahastamisvahendite raamistik: ELi omakapitali- ja võlaplatvorm” (COM(2011)0662) (rahastamisvahendite teatis), „Euroopa integreeritud taristuid käsitlev majanduskasvupakett” (COM(2011)0676), „Tegevuskava VKEde rahastamisvõimaluste parandamiseks” (COM(2011)0870) ning „Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse katseetapp” (COM(2011)0660),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekuid, eriti ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (COM(2011)0398), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta (COM(2010)0815), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (COM(2011)0659), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 (COM(2011)0809), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (2014–2020) (COM(2011)0834), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus programmi „Loov Euroopa” kehtestamise kohta (COM(2011)0785), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm „ERASMUS KÕIGI JAOKS” (COM(2011)0788)), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Ühendamise Rahastu (COM(2011)0665), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi kehtestamise kohta (COM(2011)0609) ning ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2011)0615/2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekuid, eriti ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (COM(2011)0398), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta (COM(2010)0815), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (COM(2011)0659), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 (COM(2011)0809), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (2014–2020) (COM(2011)0834), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus programmi „Loov Euroopa” kehtestamise kohta (COM(2011)0785), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm „ERASMUS KÕIGI JAOKS” (COM(2011)0788)), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Ühendamise Rahastu (COM(2011)0665), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi kehtestamise kohta (COM(2011)0609) ning ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2011)0615/2),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumente „Financial Instruments in Cohesion Policy” (SWD(2012)0036) (Ühtekuuluvuspoliitika rahastamisvahendid) ja „Elements for a Common Strategic Framework 2014 to 2020 – the European Regional Development Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund” (SWD(2012)0061) (Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi ühine strateegiline raamistik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumente „Financial Instruments in Cohesion Policy” (SWD(2012)0036) (Ühtekuuluvuspoliitika rahastamisvahendid) ja „Elements for a Common Strategic Framework 2014 to 2020 – the European Regional Development Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund” (SWD(2012)0061) (Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi ühine strateegiline raamistik),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 4/2011 „VKEde tagatissüsteemi audit” ja eriaruannet nr 2/2012 „Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatud VKEde finantskorraldusvahendid” ning kontrollikoja arvamust nr 7/2011 struktuurifonde ja Ühtekuuluvusfondi käsitleva määruse ettepaneku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 4/2011 „VKEde tagatissüsteemi audit” ja eriaruannet nr 2/2012 „Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatud VKEde finantskorraldusvahendid” ning kontrollikoja arvamust nr 7/2011 struktuurifonde ja Ühtekuuluvusfondi käsitleva määruse ettepaneku kohta,

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni (tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel) (1) ning 6. juuli 2011. aasta resolutsiooni (finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni (tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel) (1) ning 6. juuli 2011. aasta resolutsiooni (finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta) (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja eelarvekontrollikomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0270/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja eelarvekontrollikomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0270/2012),

| A. | arvestades, et 2000. aastate algusest alates on liidu institutsioonid töötanud välja mitmeid uuenduslikke rahastamisvahendeid, mis põhinevad mehhanismidel, mille puhul kombineeritakse liidu eelarvest eraldatavaid toetusi riigi ja/või erasektori rahastamisega, et suurendada liidu strateegiliste eesmärkide elluviimisesse tehtavate investeeringute mahtu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2000. aastate algusest alates on liidu institutsioonid töötanud välja mitmeid uuenduslikke rahastamisvahendeid, mis põhinevad mehhanismidel, mille puhul kombineeritakse liidu eelarvest eraldatavaid toetusi riigi ja/või erasektori rahastamisega, et suurendada liidu strateegiliste eesmärkide elluviimisesse tehtavate investeeringute mahtu;

| B. | arvestades, et eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 49 on sätestatud järgmist: „Institutsioonid nõustuvad, et kaasrahastamismehhanismide kasutuselevõtmine on vajalik, et suurendada rahastajatele pakutavate stiimulite kaudu Euroopa Liidu eelarve mõjujõudu. Institutsioonid on nõus toetama sobivate mitmeaastaste rahastamisvahendite väljatöötamist, mis elavdaksid avaliku ja erasektori investeeringuid”; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 49 on sätestatud järgmist: „Institutsioonid nõustuvad, et kaasrahastamismehhanismide kasutuselevõtmine on vajalik, et suurendada rahastajatele pakutavate stiimulite kaudu Euroopa Liidu eelarve mõjujõudu. Institutsioonid on nõus toetama sobivate mitmeaastaste rahastamisvahendite väljatöötamist, mis elavdaksid avaliku ja erasektori investeeringuid”;

| C. | arvestades, et praegu on mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) kohaselt uudsetele rahastamisvahenditele eraldatud umbes 1,3 % liidu eelarvest, kusjuures liit on töötanud sisepoliitika valdkonnas välja 14 rahastamisvahendit (3 miljardit eurot rubriigis 1a ehk 3,4 % olemasolevast eelarvest ja umbes 5,9 miljardit eurot regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitikale) ning välispoliitika valdkonnas 11 rahastamisvahendit (1,2 miljardit eurot rubriigis 4 ehk 2,2 % eelarvest, võtmata arvesse Euroopa Arengufondi raames väljatöötatud uudseid rahastamisvahendeid); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praegu on mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) kohaselt uudsetele rahastamisvahenditele eraldatud umbes 1,3 % liidu eelarvest, kusjuures liit on töötanud sisepoliitika valdkonnas välja 14 rahastamisvahendit (3 miljardit eurot rubriigis 1a ehk 3,4 % olemasolevast eelarvest ja umbes 5,9 miljardit eurot regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitikale) ning välispoliitika valdkonnas 11 rahastamisvahendit (1,2 miljardit eurot rubriigis 4 ehk 2,2 % eelarvest, võtmata arvesse Euroopa Arengufondi raames väljatöötatud uudseid rahastamisvahendeid);

| D. | arvestades liidu juba omandatud kogemusi uudsete rahastamisvahendite haldamisel ning mitmeid seni avaldatud asjaomaseid hindamisi ja võrdlevaid mõjuhinnanguid; |
| --- | --- |

D.

arvestades liidu juba omandatud kogemusi uudsete rahastamisvahendite haldamisel ning mitmeid seni avaldatud asjaomaseid hindamisi ja võrdlevaid mõjuhinnanguid;

| E. | arvestades, et vastavalt oma 8. juuni 2011. aasta resolutsioonile (tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel) tuleb uudsete rahastamisvahendite rakendamise raamistiku üle otsustada seadusandliku tavamenetluse teel, et tagada pidev teabevoog ja eelarvepädevate institutsioonide osalemine nimetatud vahendite kasutamises ELis; see võimaldaks parlamendil kontrollida oma poliitiliste prioriteetide järgimist ning Euroopa Kontrollikojal teostada kõnealuste vahendite üle tõhusamat järelevalvet; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vastavalt oma 8. juuni 2011. aasta resolutsioonile (tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel) tuleb uudsete rahastamisvahendite rakendamise raamistiku üle otsustada seadusandliku tavamenetluse teel, et tagada pidev teabevoog ja eelarvepädevate institutsioonide osalemine nimetatud vahendite kasutamises ELis; see võimaldaks parlamendil kontrollida oma poliitiliste prioriteetide järgimist ning Euroopa Kontrollikojal teostada kõnealuste vahendite üle tõhusamat järelevalvet;

Senised rahastamisvahendid

| 1. | tuletab meelde, et uudseid rahastamisvahendeid hakati Euroopa tasandil kasutama selleks, et stimuleerida liidu eesmärkidega kooskõlas Euroopa reaalmajandusse investeerimist olukorras, kus liidu eelarvesse eraldatavate vahendite hulk pidevalt vähenes, kuid liidu poliitilised eesmärgid ja järelikult ka vajadused üha kasvasid; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et uudseid rahastamisvahendeid hakati Euroopa tasandil kasutama selleks, et stimuleerida liidu eesmärkidega kooskõlas Euroopa reaalmajandusse investeerimist olukorras, kus liidu eelarvesse eraldatavate vahendite hulk pidevalt vähenes, kuid liidu poliitilised eesmärgid ja järelikult ka vajadused üha kasvasid;

| 2. | rõhutab, et uudsete rahastamisvahendite laiem eesmärk ja nende loomise põhjus on nende eeldatav katalüseeriv mõju turutõrgete või väheoptimaalsete investeeringutingimuste korral, sest need võimaldavad võtta liidu eelarvest eraldatavate toetuste abil kasutusele avaliku ja/või erasektori vahendid selliste projektide tarbeks, mis ei suuda turul huvi tekitada või saavad sealt liiga vähe tuge; märgib, et avaliku sektori sekkumine võimaldab vähendada riski võtmisega seotud kulusid, kuna need võetakse osaliselt avaliku sektori kanda, ja hõlbustab seeläbi asjaomaste projektide rakendamist; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et uudsete rahastamisvahendite laiem eesmärk ja nende loomise põhjus on nende eeldatav katalüseeriv mõju turutõrgete või väheoptimaalsete investeeringutingimuste korral, sest need võimaldavad võtta liidu eelarvest eraldatavate toetuste abil kasutusele avaliku ja/või erasektori vahendid selliste projektide tarbeks, mis ei suuda turul huvi tekitada või saavad sealt liiga vähe tuge; märgib, et avaliku sektori sekkumine võimaldab vähendada riski võtmisega seotud kulusid, kuna need võetakse osaliselt avaliku sektori kanda, ja hõlbustab seeläbi asjaomaste projektide rakendamist;

| 3. | märgib, et praeguseks väljatöötatud uudsed rahastamisvahendid on pakkunud väga erinevaid võimalusi alates osalusest investeerimisfondides/riskikapitalifondides ja lõpetades finantsvahendajatele (peamiselt pankadele) tagatise või vastutagatise andmisega, sealhulgas finantseerimisasutustega ühiste riskijagamisvahendite loomise abil, et edendada investeeringuid, innovatsiooni ja teadusuuringuid; |
| --- | --- |

3.

märgib, et praeguseks väljatöötatud uudsed rahastamisvahendid on pakkunud väga erinevaid võimalusi alates osalusest investeerimisfondides/riskikapitalifondides ja lõpetades finantsvahendajatele (peamiselt pankadele) tagatise või vastutagatise andmisega, sealhulgas finantseerimisasutustega ühiste riskijagamisvahendite loomise abil, et edendada investeeringuid, innovatsiooni ja teadusuuringuid;

| 4. | märgib, et need erinevused on tingitud ka rahastatavate valdkondade mitmekesisusest (VKEde toetamine, energeetika, kliimamuutused, tööhõive ja mikrokrediit, teadusuuringud ja innovatsioon, transpordiinfrastruktuurid ja infotehnoloogia); |
| --- | --- |

4.

märgib, et need erinevused on tingitud ka rahastatavate valdkondade mitmekesisusest (VKEde toetamine, energeetika, kliimamuutused, tööhõive ja mikrokrediit, teadusuuringud ja innovatsioon, transpordiinfrastruktuurid ja infotehnoloogia);

| 5. | rõhutab, et uudsete rahastamisvahendite kasutamine on õigus- ja eelarveraamistikuga täpselt kindlaks määratud (vajalik on seadusandja nõusolek); märgib, et uudsete rahastamisvahendite kasutamine ei too liidu eelarve jaoks kaasa ettenägematuid kulusid, sest vastavalt eelarvepädevate institutsioonide kokkuleppele piirdub liidu eelarve vastutus asjaomasele uudsele rahastamisvahendile igal aastal eraldatud eelarvevahenditega, mistõttu ei tulene nendest liidu eelarvele tingimuslikke kohustusi; lisab, et rahastamisvahendid aitavad hoopis kaasa avaliku sektori vahendite usaldusväärsele ja tõhusale haldamisele, kuna eraldatud rahaline toetus võib teenida tulu, mille saab uuesti rahastamisvahendisse investeerida, ning see omakorda suurendab vahendi toetuse andmise suutlikkust ja tõhustab avaliku sektori tegevust; rõhutab seetõttu, et Euroopa Kontrollikoda peab uudsetest rahastamisvahenditest rahastatud tegevust nõuetekohaselt auditeerima ning kaasseadusandjaid tuleb mis tahes avastustest täielikult teavitada; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et uudsete rahastamisvahendite kasutamine on õigus- ja eelarveraamistikuga täpselt kindlaks määratud (vajalik on seadusandja nõusolek); märgib, et uudsete rahastamisvahendite kasutamine ei too liidu eelarve jaoks kaasa ettenägematuid kulusid, sest vastavalt eelarvepädevate institutsioonide kokkuleppele piirdub liidu eelarve vastutus asjaomasele uudsele rahastamisvahendile igal aastal eraldatud eelarvevahenditega, mistõttu ei tulene nendest liidu eelarvele tingimuslikke kohustusi; lisab, et rahastamisvahendid aitavad hoopis kaasa avaliku sektori vahendite usaldusväärsele ja tõhusale haldamisele, kuna eraldatud rahaline toetus võib teenida tulu, mille saab uuesti rahastamisvahendisse investeerida, ning see omakorda suurendab vahendi toetuse andmise suutlikkust ja tõhustab avaliku sektori tegevust; rõhutab seetõttu, et Euroopa Kontrollikoda peab uudsetest rahastamisvahenditest rahastatud tegevust nõuetekohaselt auditeerima ning kaasseadusandjaid tuleb mis tahes avastustest täielikult teavitada;

| 6. | tuletab meelde, et investeerimisolukordi on kolme tüüpi: 1) optimaalne, mis on kindlalt kasumlik ning mille puhul on võimalik turupoolne rahastamine; 2) väheoptimaalne, mis on küll kasumlik, kuid mitte piisavalt, et tagada turupoolne rahastamine, mistõttu on uudsete rahastamisvahendite kasutamine põhjendatud; 3) olukord, mida iseloomustab vähene kasumlikkus või kasumlikkuse puudumine ning mille puhul on vajalik liidu sekkumine toetuste näol (võib kombineerida uudsete rahastamisvahendite kasutamisega, kui projekt seda võimaldab); |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et investeerimisolukordi on kolme tüüpi: 1) optimaalne, mis on kindlalt kasumlik ning mille puhul on võimalik turupoolne rahastamine; 2) väheoptimaalne, mis on küll kasumlik, kuid mitte piisavalt, et tagada turupoolne rahastamine, mistõttu on uudsete rahastamisvahendite kasutamine põhjendatud; 3) olukord, mida iseloomustab vähene kasumlikkus või kasumlikkuse puudumine ning mille puhul on vajalik liidu sekkumine toetuste näol (võib kombineerida uudsete rahastamisvahendite kasutamisega, kui projekt seda võimaldab);

| 7. | kordab taas, et uudsete rahastamisvahendite ulatuslikum kasutamine ei tohiks mingil juhul kujuneda liidu eelarve vähendamise strateegiaks, vaid peaks aitama selle kasutamist optimeerida; peab tervitatavaks asjaolu, et komisjon tõdeb eespool osutatud teatises, et „uudsete rahastamisvahendite laiendatud kasutamise eesmärgiks ei ole siiski asendada finantseerimine toetuste kaudu finantseerimisega rahastamisvahendite kaudu”; |
| --- | --- |

7.

kordab taas, et uudsete rahastamisvahendite ulatuslikum kasutamine ei tohiks mingil juhul kujuneda liidu eelarve vähendamise strateegiaks, vaid peaks aitama selle kasutamist optimeerida; peab tervitatavaks asjaolu, et komisjon tõdeb eespool osutatud teatises, et „uudsete rahastamisvahendite laiendatud kasutamise eesmärgiks ei ole siiski asendada finantseerimine toetuste kaudu finantseerimisega rahastamisvahendite kaudu”;

| 8. | rõhutab, et seni on uudsete rahastamisvahenditega saadud peamiselt häid kogemusi, kuigi nende mitmekordistav mõju erineb märkimisväärselt sõltuvalt sekkumisvaldkonnast, valdkondlikest eesmärkidest, mida uudsete rahastamisvahendite abil saavutada soovitakse, kasutatava rahastamisvahendi liigist ja selle rakendamise korrast; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et seni on uudsete rahastamisvahenditega saadud peamiselt häid kogemusi, kuigi nende mitmekordistav mõju erineb märkimisväärselt sõltuvalt sekkumisvaldkonnast, valdkondlikest eesmärkidest, mida uudsete rahastamisvahendite abil saavutada soovitakse, kasutatava rahastamisvahendi liigist ja selle rakendamise korrast;

| 9. | märgib, et Euroopa Liidu sisepoliitika valdkonnas rakendatakse uudseid rahastamisvahendeid kas ELi tasandil (vahendeid haldab komisjon ise või hallatakse neid tema volitusel) või riigi tasandil regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika elluviimise raames (vahendeid hallatakse koostöös liikmesriikidega); |
| --- | --- |

9.

märgib, et Euroopa Liidu sisepoliitika valdkonnas rakendatakse uudseid rahastamisvahendeid kas ELi tasandil (vahendeid haldab komisjon ise või hallatakse neid tema volitusel) või riigi tasandil regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika elluviimise raames (vahendeid hallatakse koostöös liikmesriikidega);

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et rahastamisvahendite rakendamisse on kaasatud palju eri osalejaid alates komisjonist kui liidu eelarve täitmise eest vastutavast institutsioonist kuni EIP grupini (Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond), neile lisanduvad veel riikide või kohalikud pangad, kommertspangad, investeerimisele või arendustegevusele spetsialiseerunud pangad ning era- ja avaliku sektori investorid; märgib, et üldiselt sõltub nende edu selliste avaliku sektori, riigi osalusega ja erasektori finantsvahendajate kaasamisest, kelle eesmärgid erinevad valdkonnast sõltuvalt (mikrokrediidiasutused, VKEde tagatisfondid, regionaalarengu organisatsioonid, teadusuuringute toetamise fondid jne); |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu asjaolule, et rahastamisvahendite rakendamisse on kaasatud palju eri osalejaid alates komisjonist kui liidu eelarve täitmise eest vastutavast institutsioonist kuni EIP grupini (Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond), neile lisanduvad veel riikide või kohalikud pangad, kommertspangad, investeerimisele või arendustegevusele spetsialiseerunud pangad ning era- ja avaliku sektori investorid; märgib, et üldiselt sõltub nende edu selliste avaliku sektori, riigi osalusega ja erasektori finantsvahendajate kaasamisest, kelle eesmärgid erinevad valdkonnast sõltuvalt (mikrokrediidiasutused, VKEde tagatisfondid, regionaalarengu organisatsioonid, teadusuuringute toetamise fondid jne);

| 11. | märgib, et eriti suured erinevused on nende ELi tasandil tsentraliseeritult ja koostöös liikmesriikidega hallatavatel rahastamisvahenditel, mida kasutatakse regionaal-ja ühtekuuluvuspoliitika või välissuhete valdkonnas; |
| --- | --- |

11.

märgib, et eriti suured erinevused on nende ELi tasandil tsentraliseeritult ja koostöös liikmesriikidega hallatavatel rahastamisvahenditel, mida kasutatakse regionaal-ja ühtekuuluvuspoliitika või välissuhete valdkonnas;

| 12. | märgib, et ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas kasutatavate rahastamisvahendite tulemuslikkus on olnud väga erinev nii liikmesriigiti kui ka sõltuvalt rahastamisvahendi liigist; tunnistab, et ühtekuuluvuspoliitika raames on uudsete rahastamisvahendite puhul tekkinud probleeme nõrga õigusraamistiku tõttu, mis on põhjustanud viivitusi rakendamisel, raskusi vajaliku kriitilise massi ning olulise kordistava mõju saavutamisel ning järelevalve ja kooskõlastatuse puudumist; tervitab sellega seoses komisjoni ettepanekut tugevdada õigusraamistikku ning parandada seeläbi uudsete rahastamisvahendite kasutamist ühtekuuluvuspoliitikas järgmisel programmiperioodil (2014–2020); |
| --- | --- |

12.

märgib, et ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas kasutatavate rahastamisvahendite tulemuslikkus on olnud väga erinev nii liikmesriigiti kui ka sõltuvalt rahastamisvahendi liigist; tunnistab, et ühtekuuluvuspoliitika raames on uudsete rahastamisvahendite puhul tekkinud probleeme nõrga õigusraamistiku tõttu, mis on põhjustanud viivitusi rakendamisel, raskusi vajaliku kriitilise massi ning olulise kordistava mõju saavutamisel ning järelevalve ja kooskõlastatuse puudumist; tervitab sellega seoses komisjoni ettepanekut tugevdada õigusraamistikku ning parandada seeläbi uudsete rahastamisvahendite kasutamist ühtekuuluvuspoliitikas järgmisel programmiperioodil (2014–2020);

| 13. | märgib, et välispoliitika uudsete rahastamisvahendites osaleb palju rahvusvahelisi finantsasutusi, samuti on suur ELi rahalise toetuse võimendav mõju, kuid kahjuks on vahendite arv liiga suur ja see on viimastel aastatel märkimisväärselt kasvanud (praegu on neid kokku 13); |
| --- | --- |

13.

märgib, et välispoliitika uudsete rahastamisvahendites osaleb palju rahvusvahelisi finantsasutusi, samuti on suur ELi rahalise toetuse võimendav mõju, kuid kahjuks on vahendite arv liiga suur ja see on viimastel aastatel märkimisväärselt kasvanud (praegu on neid kokku 13);

| 14. | märgib, et nende rahastamisvahendite rakendamine põhineb lepingutel, mis on veelgi keerukamad kui sisepoliitika valdkonnas, ning nende haldamise kord ja neis osalejad on väga erinevad (Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, rahvusvahelised organisatsioonid); |
| --- | --- |

14.

märgib, et nende rahastamisvahendite rakendamine põhineb lepingutel, mis on veelgi keerukamad kui sisepoliitika valdkonnas, ning nende haldamise kord ja neis osalejad on väga erinevad (Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, rahvusvahelised organisatsioonid);

| 15. | märgib, et seetõttu ei ole Euroopa Liidu eelarve kasutamise mõju ettevõtjatele ja kodanikele mõnikord piisavalt nähtav; |
| --- | --- |

15.

märgib, et seetõttu ei ole Euroopa Liidu eelarve kasutamise mõju ettevõtjatele ja kodanikele mõnikord piisavalt nähtav;

| 16. | märgib, et enamike välispoliitika rahastamisvahendite puhul on võimalik tulu uuesti investeerida, kuid sisepoliitika valdkonnas on olukord sootuks erinev; |
| --- | --- |

16.

märgib, et enamike välispoliitika rahastamisvahendite puhul on võimalik tulu uuesti investeerida, kuid sisepoliitika valdkonnas on olukord sootuks erinev;

| 17. | tõdeb, et seni on rahastamisvahendeid loodud vastavalt vajadusele ning kooskõlas eri strateegiliste eesmärkide ja vahenditega, kuid see ei ole alati toimunud kooskõlastatult, mistõttu on esinenud kattuvust; |
| --- | --- |

17.

tõdeb, et seni on rahastamisvahendeid loodud vastavalt vajadusele ning kooskõlas eri strateegiliste eesmärkide ja vahenditega, kuid see ei ole alati toimunud kooskõlastatult, mistõttu on esinenud kattuvust;

| 18. | märgib, et uudsete rahastamisvahendite rakendamine võtab aega, eeldab investeerimisalast pädevust, projektide hoolikat ettevalmistamist ja turumehhanismide põhjalikku tundmist, kuid need võivad samuti parandada toetatavate projektide juhtimist ja edu saavutamise väljavaateid, sest siin on ühendatud eri osalejate pädevus ja oskused; juhib tähelepanu asjaolule, et rahastamisvahendid aitavad kaasa rahaliste vahendite ja inimressursside koondamisele ELi ühiste ja strateegiliste eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

18.

märgib, et uudsete rahastamisvahendite rakendamine võtab aega, eeldab investeerimisalast pädevust, projektide hoolikat ettevalmistamist ja turumehhanismide põhjalikku tundmist, kuid need võivad samuti parandada toetatavate projektide juhtimist ja edu saavutamise väljavaateid, sest siin on ühendatud eri osalejate pädevus ja oskused; juhib tähelepanu asjaolule, et rahastamisvahendid aitavad kaasa rahaliste vahendite ja inimressursside koondamisele ELi ühiste ja strateegiliste eesmärkide saavutamiseks;

Komisjoni ettepanekud järgmise finantsraamistiku kohta aastateks 2014–2020

| 19. | märgib, et komisjon teeb ettepaneku kasutada aastatel 2014–2020 väiksemat arvu sisepoliitika rahastamisvahendeid, kuid laiendada nende kohaldamisala; peab kõnealust suundumust tervitatavaks, sest see peaks suurendama osalejate tegevuse nähtavust, kriitilist massi ja vahenditega seotud riskide hajutamist portfellipõhise lähenemise alusel; |
| --- | --- |

19.

märgib, et komisjon teeb ettepaneku kasutada aastatel 2014–2020 väiksemat arvu sisepoliitika rahastamisvahendeid, kuid laiendada nende kohaldamisala; peab kõnealust suundumust tervitatavaks, sest see peaks suurendama osalejate tegevuse nähtavust, kriitilist massi ja vahenditega seotud riskide hajutamist portfellipõhise lähenemise alusel;

| 20. | tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle luua omakapitali- ja võlainstrumentide platvorme; märgib, et nimetatud platvormide eesmärk on lihtsustada, standardida ja muuta sidusamaks kõik liidu eelarve toel rakendatavad uuenduslikud rahastamisvahendid; rõhutab, et nende platvormide toimimiseks ja edukaks rakendamiseks tuleb aegsasti – ja kindlasti enne järgmise programmiperioodi (2014–2020) algust – tutvustada kohaldamisraamistikku ja muid tehnilisi üksikasju; |
| --- | --- |

20.

tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle luua omakapitali- ja võlainstrumentide platvorme; märgib, et nimetatud platvormide eesmärk on lihtsustada, standardida ja muuta sidusamaks kõik liidu eelarve toel rakendatavad uuenduslikud rahastamisvahendid; rõhutab, et nende platvormide toimimiseks ja edukaks rakendamiseks tuleb aegsasti – ja kindlasti enne järgmise programmiperioodi (2014–2020) algust – tutvustada kohaldamisraamistikku ja muid tehnilisi üksikasju;

| 21. | juhib sellega seoses tähelepanu varsti loodavale liidu välis- ja arengukoostöö platvormile, mille eesmärk on parandada asjaomaste poliitikavaldkondade raames kasutatava nn blendingu (toetuste ja laenude kombineerimise) mehhanisme, võttes samas nõuetekohaselt arvesse ELi ja tema partnerriikide suhteid reguleerivaid piirkondlikke õigusraamistikke; märgib, et platvormi eesmärk on aidata hinnata olemasolevaid välispoliitika vahendeid ja luua samas uusi vahendeid aastateks 2014–2020; |
| --- | --- |

21.

juhib sellega seoses tähelepanu varsti loodavale liidu välis- ja arengukoostöö platvormile, mille eesmärk on parandada asjaomaste poliitikavaldkondade raames kasutatava nn blendingu (toetuste ja laenude kombineerimise) mehhanisme, võttes samas nõuetekohaselt arvesse ELi ja tema partnerriikide suhteid reguleerivaid piirkondlikke õigusraamistikke; märgib, et platvormi eesmärk on aidata hinnata olemasolevaid välispoliitika vahendeid ja luua samas uusi vahendeid aastateks 2014–2020;

| 22. | peab kiiduväärseks seda, et järgmisel programmitöö perioodil laiendatakse rahastamisvahendite kasutamist ühtekuuluvuspoliitika raames kõigile temaatilistele eesmärkidele ja kõigile ÜSRi fondidele, samuti sellistele projektidele ja projektirühmadele või projektiprogrammide osadele, mis on tulusad ja kasumlikud ja seega rahastamisvahendite jaoks sobivad; rõhutab siiski, et kasutatavatest rahastamisvahenditest on vaja paremat ülevaadet, et vähendada eri skeemide kooskõlastamatuse ja kattumise ohtu; |
| --- | --- |

22.

peab kiiduväärseks seda, et järgmisel programmitöö perioodil laiendatakse rahastamisvahendite kasutamist ühtekuuluvuspoliitika raames kõigile temaatilistele eesmärkidele ja kõigile ÜSRi fondidele, samuti sellistele projektidele ja projektirühmadele või projektiprogrammide osadele, mis on tulusad ja kasumlikud ja seega rahastamisvahendite jaoks sobivad; rõhutab siiski, et kasutatavatest rahastamisvahenditest on vaja paremat ülevaadet, et vähendada eri skeemide kooskõlastamatuse ja kattumise ohtu;

| 23. | märgib, et riikide ametiasutustele tehakse kättesaadavaks ühtlustatud näidisvahendid (off-the-shelf vahendid); on seisukohal, et nende edukaks kasutamiseks on vajalik tehniliste üksikasjade viivitamatu tutvustamine ning tihedam teabevahetus komisjoni ja kohalike asutuste vahel; |
| --- | --- |

23.

märgib, et riikide ametiasutustele tehakse kättesaadavaks ühtlustatud näidisvahendid (off-the-shelf vahendid); on seisukohal, et nende edukaks kasutamiseks on vajalik tehniliste üksikasjade viivitamatu tutvustamine ning tihedam teabevahetus komisjoni ja kohalike asutuste vahel;

| 24. | tunneb heameelt asjaolu üle, et määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 kujutab endast uudsete rahastamisvahendite määratlemise, väljatöötamise ja kasutamise peamist õiguslikku raamistikku, mis aitab tagada kooskõla liidu eesmärkide ja huvidega; |
| --- | --- |

24.

tunneb heameelt asjaolu üle, et määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 kujutab endast uudsete rahastamisvahendite määratlemise, väljatöötamise ja kasutamise peamist õiguslikku raamistikku, mis aitab tagada kooskõla liidu eesmärkide ja huvidega;

| 25. | on seisukohal, et eespool nimetatud platvormide loomisega võiks kaasneda rahastamisvahendite pidev keskne koordineerimine komisjonis; märgib, et loodud on komisjoni talitustevaheline rahastamisvahendite asjatundjate rühm (FIEG) ja selle ülesanne peaks olema suurendada komisjoni institutsioonilist suutlikkust kontrollida rahastamisvahendite rakendamist; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et eespool nimetatud platvormide loomisega võiks kaasneda rahastamisvahendite pidev keskne koordineerimine komisjonis; märgib, et loodud on komisjoni talitustevaheline rahastamisvahendite asjatundjate rühm (FIEG) ja selle ülesanne peaks olema suurendada komisjoni institutsioonilist suutlikkust kontrollida rahastamisvahendite rakendamist;

| 26. | on seisukohal, et uudsete rahastamisvahendite rakendamine liidu juhtimisel aitab kaasa reaalmajanduse rahastamisele Euroopa lisandväärtusega projektide elluviimiseks; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et uudsete rahastamisvahendite rakendamine liidu juhtimisel aitab kaasa reaalmajanduse rahastamisele Euroopa lisandväärtusega projektide elluviimiseks;

Uute rahastamisvahendite kavandamine

| 27. | rõhutab, et 1990. aastate keskpaigast saadik on avaliku sektori investeeringud ELis pidevalt vähenenud ja 2008. aastal alanud finantskriis on seda suundumust vaid süvendanud; märgib lisaks, et projektide elluviijatele on laenu saamine ja kapitaliturgudele juurdepääs muutunud raskemaks; on seetõttu veendunud, et uudsete rahastamisvahendite jätkuvast arendamisest riiklikul ja liidu tasandil võiks saada tegur, mis aitab tagada liidu kooskõlastatud tagasipöördumise aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu juurde; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et 1990. aastate keskpaigast saadik on avaliku sektori investeeringud ELis pidevalt vähenenud ja 2008. aastal alanud finantskriis on seda suundumust vaid süvendanud; märgib lisaks, et projektide elluviijatele on laenu saamine ja kapitaliturgudele juurdepääs muutunud raskemaks; on seetõttu veendunud, et uudsete rahastamisvahendite jätkuvast arendamisest riiklikul ja liidu tasandil võiks saada tegur, mis aitab tagada liidu kooskõlastatud tagasipöördumise aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu juurde;

| 28. | rõhutab, et strateegia „Euroopa 2020” ja selle seitsme juhtalgatuse rakendamiseks on komisjoni hinnangul vaja ELis aastani 2020 investeerida kokku 1 600 miljardit eurot; märgib, et need vajalikud investeeringud on väga erinevad ning hõlmavad nii suurte infrastruktuuriprojektide rakendamist kui ka väiksemate, ent suure piirkondliku ja kohaliku kasvupotentsiaaliga projektide toetamist, samuti sotsiaalset ühtekuuluvust suurendavaid meetmeid; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et strateegia „Euroopa 2020” ja selle seitsme juhtalgatuse rakendamiseks on komisjoni hinnangul vaja ELis aastani 2020 investeerida kokku 1 600 miljardit eurot; märgib, et need vajalikud investeeringud on väga erinevad ning hõlmavad nii suurte infrastruktuuriprojektide rakendamist kui ka väiksemate, ent suure piirkondliku ja kohaliku kasvupotentsiaaliga projektide toetamist, samuti sotsiaalset ühtekuuluvust suurendavaid meetmeid;

| 29. | kordab taas, et uudsete rahastamisvahendite eesmärk on hõlbustada või lihtsustada selliseid projekte, mida peetakse Euroopa Liidu strateegiliste eesmärkide saavutamise seisukohast oluliseks, ning seetõttu tuleb programmide ajakava rohkem arvesse võtta ja sellest lähtuda; |
| --- | --- |

29.

kordab taas, et uudsete rahastamisvahendite eesmärk on hõlbustada või lihtsustada selliseid projekte, mida peetakse Euroopa Liidu strateegiliste eesmärkide saavutamise seisukohast oluliseks, ning seetõttu tuleb programmide ajakava rohkem arvesse võtta ja sellest lähtuda;

| 30. | usub kindlalt, et uudsed rahastamisvahendid peavad seonduma liidu ühe või mitme konkreetse poliitilise eesmärgiga, eeskätt nendega, mis on esitatud strateegias „Euroopa 2020”; usub samuti, et need peavad toimima mittediskrimineerival viisil, neil peab olema konkreetne lõppkuupäev, nendes tuleb austada usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid ja need peavad täiendama tavapäraseid vahendeid, nagu toetused, parandades seega kulutuste kvaliteeti ning aidates kaasa rahaliste vahendite optimaalsele kasutamisele; |
| --- | --- |

30.

usub kindlalt, et uudsed rahastamisvahendid peavad seonduma liidu ühe või mitme konkreetse poliitilise eesmärgiga, eeskätt nendega, mis on esitatud strateegias „Euroopa 2020”; usub samuti, et need peavad toimima mittediskrimineerival viisil, neil peab olema konkreetne lõppkuupäev, nendes tuleb austada usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid ja need peavad täiendama tavapäraseid vahendeid, nagu toetused, parandades seega kulutuste kvaliteeti ning aidates kaasa rahaliste vahendite optimaalsele kasutamisele;

| 31. | on arvamusel, et uudsed rahastamisvahendid võivad lihtsustada avaliku ja erasektori partnerluste rakendamist, ergutades paigutama erakapitali avaliku sektori infrastruktuuriprojektidesse; |
| --- | --- |

31.

on arvamusel, et uudsed rahastamisvahendid võivad lihtsustada avaliku ja erasektori partnerluste rakendamist, ergutades paigutama erakapitali avaliku sektori infrastruktuuriprojektidesse;

| 32. | rõhutab, kui oluline on eelnev hindamine turutõrgete või väheoptimaalsete investeerimistingimuste tuvastamiseks, samuti investeerimisvajaduste, erasektori võimaliku osaluse, võimalike mastaabisäästude ja kriitilise massi küsimuste määratlemiseks ning veendumiseks, et rahastamisvahend ei moonuta siseturul konkurentsi ega ole vastuolus riigiabi andmise eeskirjadega; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid eelhindamise eesmärke ja kasutamist käsitlevate objektiivsete, mitut teemat hõlmavate ja asjakohaste kriteeriumide kohta; usub kindlalt tõenditel põhineva poliitikakujundamise põhimõttesse ning usub, et sellised hindamised aitavad kaasa uudsete rahastamisvahendite tõhusale ja tulemuslikule kasutamisele; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, kui oluline on eelnev hindamine turutõrgete või väheoptimaalsete investeerimistingimuste tuvastamiseks, samuti investeerimisvajaduste, erasektori võimaliku osaluse, võimalike mastaabisäästude ja kriitilise massi küsimuste määratlemiseks ning veendumiseks, et rahastamisvahend ei moonuta siseturul konkurentsi ega ole vastuolus riigiabi andmise eeskirjadega; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid eelhindamise eesmärke ja kasutamist käsitlevate objektiivsete, mitut teemat hõlmavate ja asjakohaste kriteeriumide kohta; usub kindlalt tõenditel põhineva poliitikakujundamise põhimõttesse ning usub, et sellised hindamised aitavad kaasa uudsete rahastamisvahendite tõhusale ja tulemuslikule kasutamisele;

| 33. | peab tulemustele orienteeritud lähenemisviisi raamistikus äärmiselt oluliseks, et kõikide uudsete rahastamisvahendite eel- ja järelhindamisse lisatakse mõistlik arv lihtsaid kvalitatiivseid ja/või kvantitatiivseid näitajaid, et hinnata vahendi majandustulemusi ja selle panust liidu eesmärkide saavutamisse; on seisukohal, et see nõue ei tohi tekitada projektijuhtidele ebaproportsionaalset halduskoormust; rõhutab sellega seoses, et nõutud järelhindamine võib põhjustada uudse rahastamisvahendi järjepideva kasutamise katkemise; |
| --- | --- |

33.

peab tulemustele orienteeritud lähenemisviisi raamistikus äärmiselt oluliseks, et kõikide uudsete rahastamisvahendite eel- ja järelhindamisse lisatakse mõistlik arv lihtsaid kvalitatiivseid ja/või kvantitatiivseid näitajaid, et hinnata vahendi majandustulemusi ja selle panust liidu eesmärkide saavutamisse; on seisukohal, et see nõue ei tohi tekitada projektijuhtidele ebaproportsionaalset halduskoormust; rõhutab sellega seoses, et nõutud järelhindamine võib põhjustada uudse rahastamisvahendi järjepideva kasutamise katkemise;

| 34. | märgib siiski, et uudsete rahastamisvahendite arvu kasv tekitab palju probleeme õigusliku reguleerimise, juhtimise ja nende tulemuslikkuse kontrollimise valdkonnas ning et oluline on saavutada tasakaal läbipaistvuse ja kontrollimisvajaduse ning rakendamise piisava tõhususe ja kiiruse vahel; on seisukohal, et rahastamisvahendite arvu vähendamine võib vähendada ebavõrdsust ja tagada küllaldase kriitilise massi; |
| --- | --- |

34.

märgib siiski, et uudsete rahastamisvahendite arvu kasv tekitab palju probleeme õigusliku reguleerimise, juhtimise ja nende tulemuslikkuse kontrollimise valdkonnas ning et oluline on saavutada tasakaal läbipaistvuse ja kontrollimisvajaduse ning rakendamise piisava tõhususe ja kiiruse vahel; on seisukohal, et rahastamisvahendite arvu vähendamine võib vähendada ebavõrdsust ja tagada küllaldase kriitilise massi;

| 35. | rõhutab, et vaja on võimalikult lihtsat, selget ja läbipaistvat õigusraamistikku, mis ei suurendaks rahastajate ja toetusesaajate halduskoormust ning oleks avaliku ja erasektori investorite jaoks atraktiivne; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et vaja on võimalikult lihtsat, selget ja läbipaistvat õigusraamistikku, mis ei suurendaks rahastajate ja toetusesaajate halduskoormust ning oleks avaliku ja erasektori investorite jaoks atraktiivne;

| 36. | on seisukohal, et eelkõige peaks täiendama aruandlust puudutavaid eeskirju, et need oleksid selged ja võimalikult ühtsed ning et andmete usaldusväärsus ja vahendite atraktiivsus oleks sobivas tasakaalus; kutsub komisjoni üles kehtestama sobivaid juhtimis- ja kontrollisüsteeme, millega tagatakse olemasolevate auditeerimiseeskirjade jõustamine; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et eelkõige peaks täiendama aruandlust puudutavaid eeskirju, et need oleksid selged ja võimalikult ühtsed ning et andmete usaldusväärsus ja vahendite atraktiivsus oleks sobivas tasakaalus; kutsub komisjoni üles kehtestama sobivaid juhtimis- ja kontrollisüsteeme, millega tagatakse olemasolevate auditeerimiseeskirjade jõustamine;

| 37. | palub, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile igal aastal üheainsa rahastamisvahendeid käsitleva kokkuvõtva aruande, milles kirjeldatakse vahendite kasutamist ja tõhusust fondi liigi, temaatilise eesmärgi ja liikmesriigi kaupa; |
| --- | --- |

37.

palub, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile igal aastal üheainsa rahastamisvahendeid käsitleva kokkuvõtva aruande, milles kirjeldatakse vahendite kasutamist ja tõhusust fondi liigi, temaatilise eesmärgi ja liikmesriigi kaupa;

| 38. | kuna selliste rahastamisvahendite nähtavus on tavapäraselt väike, nõuab tungivalt, et komisjon võtaks meetmeid, et tagada nii potentsiaalsete investorite kui ka Euroopa kodanike piisav teavitamine liidu eelarvest tehtavate sellist liiki sekkumiste kohta; rõhutab, kui tähtis on ELi tasandil läbiviidav uusi rahastamisvahendeid käsitlev ulatuslik teavituskampaania selleks, et võimaldada juurdepääs kõigile investoritele sõltumata selle institutsiooni suurusest, mida nad esindavad; |
| --- | --- |

38.

kuna selliste rahastamisvahendite nähtavus on tavapäraselt väike, nõuab tungivalt, et komisjon võtaks meetmeid, et tagada nii potentsiaalsete investorite kui ka Euroopa kodanike piisav teavitamine liidu eelarvest tehtavate sellist liiki sekkumiste kohta; rõhutab, kui tähtis on ELi tasandil läbiviidav uusi rahastamisvahendeid käsitlev ulatuslik teavituskampaania selleks, et võimaldada juurdepääs kõigile investoritele sõltumata selle institutsiooni suurusest, mida nad esindavad;

| 39. | rõhutab, et võimendav ja mitmekordistav mõju on valdkonniti väga erinev; on seisukohal, et ELi seadusandja ei peaks selles suhtes kehtestama kohe liiga kindlaid eesmärke, kuna kõnealune mõju sõltub suuresti majanduse olukorrast ja valdkonnast, kus meetmeid rakendatakse; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et võimendav ja mitmekordistav mõju on valdkonniti väga erinev; on seisukohal, et ELi seadusandja ei peaks selles suhtes kehtestama kohe liiga kindlaid eesmärke, kuna kõnealune mõju sõltub suuresti majanduse olukorrast ja valdkonnast, kus meetmeid rakendatakse;

| 40. | rõhutab, et uudsete rahastamisvahendite rakendamise ulatus on alles täpsustamata ning võib kiiresti muutuda; märgib seetõttu, et nende loomesuutlikkus ja suutlikkus kohaliku olukorraga paindlikult kohaneda peab olema võimalikult suur; teeb ettepaneku, et eelarvepädevad institutsioonid võiksid kohandada igale vahendile aastaks eraldatud summat, kui see on otstarbekas nende eesmärkide saavutamise seisukohast, milleks vahend on loodud; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et uudsete rahastamisvahendite rakendamise ulatus on alles täpsustamata ning võib kiiresti muutuda; märgib seetõttu, et nende loomesuutlikkus ja suutlikkus kohaliku olukorraga paindlikult kohaneda peab olema võimalikult suur; teeb ettepaneku, et eelarvepädevad institutsioonid võiksid kohandada igale vahendile aastaks eraldatud summat, kui see on otstarbekas nende eesmärkide saavutamise seisukohast, milleks vahend on loodud;

| 41. | kinnitab, et kõigi uuenduslike rahastamisvahendite puhul tuleb järgida põhimõtet, et intressid ja asjaomase rahastamisvahendi poolt genereeritud muud tulud (tagasisaadavad vahendid) investeeritakse uuesti sellesse rahastamisvahendisse, ning sellest põhimõttest erandite tegemist tuleb nõuetekohaselt põhjendada; väljendab heameelt selles suhtes tehtud edusammude üle, mis kajastuvad järgmisel aastal jõustuvas uues finantsmääruses; |
| --- | --- |

41.

kinnitab, et kõigi uuenduslike rahastamisvahendite puhul tuleb järgida põhimõtet, et intressid ja asjaomase rahastamisvahendi poolt genereeritud muud tulud (tagasisaadavad vahendid) investeeritakse uuesti sellesse rahastamisvahendisse, ning sellest põhimõttest erandite tegemist tuleb nõuetekohaselt põhjendada; väljendab heameelt selles suhtes tehtud edusammude üle, mis kajastuvad järgmisel aastal jõustuvas uues finantsmääruses;

| 42. | on seisukohal, et kindlasti tuleb parandada haldusasutuste, finantsvahendajate, pankade ja kohalike asutuste oskusteadmisi ja suutlikkust kasutada ja hallata rahastamisvahendeid; soovitab tõhustada kogemuste vahetamist kõikide osalistega, eriti nendega, kes tunnevad siseriiklikku turgu, enne kui komisjon võtab vastu rakendusakti, mille eesmärk on määrata kindlaks liikmesriikide pakutavad standardsed vahendid; on seisukohal, et kultuuriliste takistuste ületamiseks, uudsete rahastamisvahendite omandilise kuuluvuse tagamiseks ning sellistele vahenditele eduvõimaluse andmiseks tuleb kogemusi vahetada aegsasti; |
| --- | --- |

42.

on seisukohal, et kindlasti tuleb parandada haldusasutuste, finantsvahendajate, pankade ja kohalike asutuste oskusteadmisi ja suutlikkust kasutada ja hallata rahastamisvahendeid; soovitab tõhustada kogemuste vahetamist kõikide osalistega, eriti nendega, kes tunnevad siseriiklikku turgu, enne kui komisjon võtab vastu rakendusakti, mille eesmärk on määrata kindlaks liikmesriikide pakutavad standardsed vahendid; on seisukohal, et kultuuriliste takistuste ületamiseks, uudsete rahastamisvahendite omandilise kuuluvuse tagamiseks ning sellistele vahenditele eduvõimaluse andmiseks tuleb kogemusi vahetada aegsasti;

| 43. | on seisukohal, et eri riiklike ja piirkondlike pangandusasutuste rolli tuleb tunnustada, võttes arvesse nende vajalikke kogemusi ja oskusteavet kohalike ja piirkondlike eripäradega arvestamisel, mis on olulised rahastamisvahendite väljatöötamise ja rakendamise jaoks; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et eri riiklike ja piirkondlike pangandusasutuste rolli tuleb tunnustada, võttes arvesse nende vajalikke kogemusi ja oskusteavet kohalike ja piirkondlike eripäradega arvestamisel, mis on olulised rahastamisvahendite väljatöötamise ja rakendamise jaoks;

| 44. | on seisukohal, et nende rahastamisvahendite uudsus eeldab sellise avalik-õiguslike finantsinstitutsioonide kooskõlastamise raamistiku loomist, mis hõlmaks komisjoni, nõukogu ja parlamendi esindajaid ning millele antaks uudsete rahastamisvahendite eelarve täitmise õigused; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et nende rahastamisvahendite uudsus eeldab sellise avalik-õiguslike finantsinstitutsioonide kooskõlastamise raamistiku loomist, mis hõlmaks komisjoni, nõukogu ja parlamendi esindajaid ning millele antaks uudsete rahastamisvahendite eelarve täitmise õigused;

| 45. | tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kiiresti kokkuleppele transpordi-, energia-ja infotehnoloogia valdkonna projektivõlakirjade algatuse katseetapi rakendamise suhtes aastateks 2012–2013 (3); väljendab valmisolekut hinnata selle katseetapi täiemahulise sõltumatu hinnangu alusel edaspidiseid meetmeid, mis on vajalikud selleks, et tõhustada liidu kulutusi ning suurendada prioriteetsetesse projektidesse tehtavaid investeeringuid; |
| --- | --- |

45.

tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kiiresti kokkuleppele transpordi-, energia-ja infotehnoloogia valdkonna projektivõlakirjade algatuse katseetapi rakendamise suhtes aastateks 2012–2013 (3); väljendab valmisolekut hinnata selle katseetapi täiemahulise sõltumatu hinnangu alusel edaspidiseid meetmeid, mis on vajalikud selleks, et tõhustada liidu kulutusi ning suurendada prioriteetsetesse projektidesse tehtavaid investeeringuid;

| 46. | nõuab seetõttu tungivalt projektivõlakirjade algatuse elluviimist ja uue eraldiseisva ELi infrastruktuurivõlakirjade emissiooni algatuse asjakohasuse täpset hindamist, kusjuures Euroopa Liit osaleks projektivõlakirjade emiteerimisega otseselt ühist huvi pakkuvates ja kõrge Euroopa lisandväärtusega infrastruktuuriprojektide kapitalis; |
| --- | --- |

46.

nõuab seetõttu tungivalt projektivõlakirjade algatuse elluviimist ja uue eraldiseisva ELi infrastruktuurivõlakirjade emissiooni algatuse asjakohasuse täpset hindamist, kusjuures Euroopa Liit osaleks projektivõlakirjade emiteerimisega otseselt ühist huvi pakkuvates ja kõrge Euroopa lisandväärtusega infrastruktuuriprojektide kapitalis;

| 47. | on seisukohal, et kui Euroopa Liit osaleks kas üksi või koos liikmesriikidega otseselt infrastruktuuriprojektide (mida iseloomustab investeeringute pikaajaline tasuvus) kapitaliseerimises, oleks see selge märguanne avaliku ja erasektori investoritele ning finantsturgudele; on seisukohal, et ELi osalemine investorina peaks tagama kooskõla liidu pikaajaliste poliitiliste eesmärkidega ning andma asjaomase projekti elluviimiseks tagatise, olema oluliseks katalüsaatoriks ja tagama tugeva võimendava mõju; |
| --- | --- |

47.

on seisukohal, et kui Euroopa Liit osaleks kas üksi või koos liikmesriikidega otseselt infrastruktuuriprojektide (mida iseloomustab investeeringute pikaajaline tasuvus) kapitaliseerimises, oleks see selge märguanne avaliku ja erasektori investoritele ning finantsturgudele; on seisukohal, et ELi osalemine investorina peaks tagama kooskõla liidu pikaajaliste poliitiliste eesmärkidega ning andma asjaomase projekti elluviimiseks tagatise, olema oluliseks katalüsaatoriks ja tagama tugeva võimendava mõju;

| 48. | peab tervitatavaks asjaolu, et Euroopa Ülemkogu 28. ja 29. juuni 2012. aasta kohtumisel jõuti kokkuleppele Euroopa Investeerimispanga kapitali suurendamises 10 miljardi euro võrra, mis annab EIP grupile võimaluse suurendada järgnevatel aastatel ELi sisest laenamist ligikaudu 60 miljardit eurot ja täita oma kiiduväärset ülesannet antitsüklilise jõuna Euroopa majanduse taaselustamise nimel tehtavates ühistes jõupingutustes; tuletab meelde, et EIP laenudel on üldtunnustatult kolmekordne mitmekordistav mõju; rõhutab seetõttu, et nimetatud uue kohustuse võtmine ei tohi kahjustada samal ajal tehtavaid jõupingutusi suurendada ja parandada EIP ja ELi eelarvest ühiselt rahastatavaid vahendeid, mida kasutatakse riskijagamiseks või kapitaliosaluseks, sest see võimaldab toetada muud liiki projekte ja meetmeid kui need, mida rahastatakse EIP laenudest ja nende mitmekordistavat mõju võib olla suurem kui EIP laenudel; |
| --- | --- |

48.

peab tervitatavaks asjaolu, et Euroopa Ülemkogu 28. ja 29. juuni 2012. aasta kohtumisel jõuti kokkuleppele Euroopa Investeerimispanga kapitali suurendamises 10 miljardi euro võrra, mis annab EIP grupile võimaluse suurendada järgnevatel aastatel ELi sisest laenamist ligikaudu 60 miljardit eurot ja täita oma kiiduväärset ülesannet antitsüklilise jõuna Euroopa majanduse taaselustamise nimel tehtavates ühistes jõupingutustes; tuletab meelde, et EIP laenudel on üldtunnustatult kolmekordne mitmekordistav mõju; rõhutab seetõttu, et nimetatud uue kohustuse võtmine ei tohi kahjustada samal ajal tehtavaid jõupingutusi suurendada ja parandada EIP ja ELi eelarvest ühiselt rahastatavaid vahendeid, mida kasutatakse riskijagamiseks või kapitaliosaluseks, sest see võimaldab toetada muud liiki projekte ja meetmeid kui need, mida rahastatakse EIP laenudest ja nende mitmekordistavat mõju võib olla suurem kui EIP laenudel;

| 49. | juhib tähelepanu asjaolule, et sõltumata sellest, kui edukalt rahastamisvahendid oma eesmärki täidavad, on nende maksimaalset mõju võimalik saavutada ainult siis, kui luua nende arenguks sobiv üldine õiguslik ja reguleeriv keskkond, mis sõltub näiteks pikaajaliste investeeringute käsitusest praegu reformitavates usaldatavusnõuetes (Basel III, Solventsus II.); |
| --- | --- |

49.

juhib tähelepanu asjaolule, et sõltumata sellest, kui edukalt rahastamisvahendid oma eesmärki täidavad, on nende maksimaalset mõju võimalik saavutada ainult siis, kui luua nende arenguks sobiv üldine õiguslik ja reguleeriv keskkond, mis sõltub näiteks pikaajaliste investeeringute käsitusest praegu reformitavates usaldatavusnõuetes (Basel III, Solventsus II.);

| 50. | on veendunud, et uudsete rahastamisvahendite ulatuslikumal kasutamisel on Euroopa majandusele ülimalt positiivne mõju, kuid kardab, et tegelikkuses piirdub see vaid lühikese ja keskpika majandusliku tasuvusega projektidega; väljendab muret asjaolu pärast, et investeeringud projektidesse, mis on liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavutamiseks samuti äärmiselt vajalikud, võivad jääda tegemata, sest neid projekte peetakse investorite jaoks liiga riskantseks ning avaliku sektori vahendeid napib; palub seetõttu komisjonil esitada võimalikult kiiresti ettepanekud, mille eesmärk on lihtsustada praegu alakasutatud säästude kasutamist selliste keskmise pikkuse ja pikaajaliste projektide puhul, mis aitavad liidus saavutada jätkusuutliku majanduskasvu; |
| --- | --- |

50.

on veendunud, et uudsete rahastamisvahendite ulatuslikumal kasutamisel on Euroopa majandusele ülimalt positiivne mõju, kuid kardab, et tegelikkuses piirdub see vaid lühikese ja keskpika majandusliku tasuvusega projektidega; väljendab muret asjaolu pärast, et investeeringud projektidesse, mis on liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavutamiseks samuti äärmiselt vajalikud, võivad jääda tegemata, sest neid projekte peetakse investorite jaoks liiga riskantseks ning avaliku sektori vahendeid napib; palub seetõttu komisjonil esitada võimalikult kiiresti ettepanekud, mille eesmärk on lihtsustada praegu alakasutatud säästude kasutamist selliste keskmise pikkuse ja pikaajaliste projektide puhul, mis aitavad liidus saavutada jätkusuutliku majanduskasvu;

| 51. | on arvamusel, et asjaomase uudse rahastamisvahendi piisava kriitilise massi olemasolu peaks tagama selle atraktiivsuse erakapitalituru jaoks, kuna projekti portfelli märkimisväärne maht ja turul kauplemise võimalik sujuvus maandab riske; |
| --- | --- |

51.

on arvamusel, et asjaomase uudse rahastamisvahendi piisava kriitilise massi olemasolu peaks tagama selle atraktiivsuse erakapitalituru jaoks, kuna projekti portfelli märkimisväärne maht ja turul kauplemise võimalik sujuvus maandab riske;

| 52. | rõhutab vajadust tagada, et uudsed rahastamisvahendid ei muutuks segafinantsmajanduse võimaliku tekke tulemusel keerulisteks tuletisinstrumentideks, mida saab väärtpaberistada või mis kaotavad oma algse eesmärgi; |
| --- | --- |

52.

rõhutab vajadust tagada, et uudsed rahastamisvahendid ei muutuks segafinantsmajanduse võimaliku tekke tulemusel keerulisteks tuletisinstrumentideks, mida saab väärtpaberistada või mis kaotavad oma algse eesmärgi;

*

* *

| 53. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

53.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0266.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0331.

(3)  Vastuvõetud tekstid, 5 juuli 2012, P7_TA(2012)0296.

---

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/59

---

Reede, 26. oktoober 2012Euroopa Ombudsmani 2011. aasta tegevuse aruanne

P7_TA(2012)0405

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2011. aasta tegevuse aruande kohta (2012/2049(INI))

2014/C 72 E/08

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2011. aasta tegevuse aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2011. aasta tegevuse aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 24 kolmandat lõiku, artiklit 228 ja artiklit 298, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 24 kolmandat lõiku, artiklit 228 ja artiklit 298,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 41 ja 43, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 41 ja 43,

| — | võttes arvesse oma 18. juuni 2008. aasta resolutsiooni (1) Euroopa Parlamendi otsuse vastuvõtmise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. juuni 2008. aasta resolutsiooni (1) Euroopa Parlamendi otsuse vastuvõtmise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ombudsmani vahel 15. märtsil 2006. aastal sõlmitud ja 1. aprillil 2006. aastal jõustunud koostöö raamkokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ombudsmani vahel 15. märtsil 2006. aastal sõlmitud ja 1. aprillil 2006. aastal jõustunud koostöö raamkokkulepet,

| — | võttes arvesse 1. jaanuari 2009. aasta ombudsmani põhikirja rakendussätteid (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. jaanuari 2009. aasta ombudsmani põhikirja rakendussätteid (3),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Euroopa Ombudsmani tegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Euroopa Ombudsmani tegevuse kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 205 lõike 2 teist ja kolmandat lauset, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 205 lõike 2 teist ja kolmandat lauset,

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A7-0297/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A7-0297/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Ombudsmani 2011. aasta tegevuse aruanne esitati 22. mail 2012. aastal ametlikult Euroopa Parlamendi presidendile ning ombudsman Nikiforos Diamandouros tutvustas 19. juunil 2012. aastal Brüsselis aruannet petitsioonikomisjonile; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Ombudsmani 2011. aasta tegevuse aruanne esitati 22. mail 2012. aastal ametlikult Euroopa Parlamendi presidendile ning ombudsman Nikiforos Diamandouros tutvustas 19. juunil 2012. aastal Brüsselis aruannet petitsioonikomisjonile;

| B. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 24 on „igal liidu kodanikul [...] õigus pöörduda ombudsmani poole, kelle ametikoht luuakse vastavalt artiklile 228”; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 24 on „igal liidu kodanikul [...] õigus pöörduda ombudsmani poole, kelle ametikoht luuakse vastavalt artiklile 228”;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 228 volitatakse Euroopa Ombudsmani võtma vastu kaebusi haldusliku omavoli juhtude kohta liidu institutsioonide, organite ja asutuste tegevuses, välja arvatud Euroopa Liidu Kohus, kui see tegutseb õigusemõistjana; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 228 volitatakse Euroopa Ombudsmani võtma vastu kaebusi haldusliku omavoli juhtude kohta liidu institutsioonide, organite ja asutuste tegevuses, välja arvatud Euroopa Liidu Kohus, kui see tegutseb õigusemõistjana;

| D. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 298 abistab ELi institutsioone, organeid ja asutusi nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus ning et sama artikkel pakub võimaluse kehtestada sel eesmärgil määruste abil teiseses õiguses konkreetsed ja kogu ELi halduskorralduse suhtes kohaldatavad sätted; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 298 abistab ELi institutsioone, organeid ja asutusi nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus ning et sama artikkel pakub võimaluse kehtestada sel eesmärgil määruste abil teiseses õiguses konkreetsed ja kogu ELi halduskorralduse suhtes kohaldatavad sätted;

| E. | arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 41 on sätestatud, et „igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul”; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 41 on sätestatud, et „igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul”;

| F. | arvestades, et haldusliku omavoliga on tegemist mitte ainult siis, kui avaliku sektori asutus ei tegutse tema jaoks kohustusliku eeskirja või põhimõtte kohaselt, ja arvestades, et hea halduse põhimõtete kohaselt peavad ELi institutsioonid olema teenistusvalmid ning tagama elanikele nõuetekohase kohtlemise ja nende õiguste täieliku kasutamise; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et haldusliku omavoliga on tegemist mitte ainult siis, kui avaliku sektori asutus ei tegutse tema jaoks kohustusliku eeskirja või põhimõtte kohaselt, ja arvestades, et hea halduse põhimõtete kohaselt peavad ELi institutsioonid olema teenistusvalmid ning tagama elanikele nõuetekohase kohtlemise ja nende õiguste täieliku kasutamise;

| G. | arvestades, et see määratlus ei piira halduslikku omavoli vaid nende juhtudega, kui rikutav eeskiri või põhimõte on õiguslikult siduv; arvestades, et hea halduse põhimõtted on hõlmavamad kui õigusaktid ning nõuavad, et ELi institutsioonid oleksid lisaks õiguslike kohustuste täitmisele ka teenistusvalmid ning tagaksid elanikele nõuetekohase kohtlemise ja õiguste täieliku kasutamise; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et see määratlus ei piira halduslikku omavoli vaid nende juhtudega, kui rikutav eeskiri või põhimõte on õiguslikult siduv; arvestades, et hea halduse põhimõtted on hõlmavamad kui õigusaktid ning nõuavad, et ELi institutsioonid oleksid lisaks õiguslike kohustuste täitmisele ka teenistusvalmid ning tagaksid elanikele nõuetekohase kohtlemise ja õiguste täieliku kasutamise;

| H. | arvestades, et ombudsmanile esitati 2011. aastal 2 510 kaebust (2010. aastal 2 667 kaebust), ta algatas 396 uurimist (335 uurimist 2010. aastal) ning viis lõpule 318 uurimist (326 uurimist 2010. aastal); arvestades, et kokku 2 544 kaebusest, mida ombudsman käsitles 2011. aastal, kuulus tema pädevusse 698 (27 %); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ombudsmanile esitati 2011. aastal 2 510 kaebust (2010. aastal 2 667 kaebust), ta algatas 396 uurimist (335 uurimist 2010. aastal) ning viis lõpule 318 uurimist (326 uurimist 2010. aastal); arvestades, et kokku 2 544 kaebusest, mida ombudsman käsitles 2011. aastal, kuulus tema pädevusse 698 (27 %);

| I. | arvestades, et 1 321 esitatud kaebust kuulusid Euroopa ombudsmanide võrgustiku liikmete pädevusse; arvestades, et võrgustik koosneb riikide ja piirkondade ombudsmanidest; arvestades, et Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon on Euroopa ombudsmanide võrgustiku täieõiguslik liige; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 1 321 esitatud kaebust kuulusid Euroopa ombudsmanide võrgustiku liikmete pädevusse; arvestades, et võrgustik koosneb riikide ja piirkondade ombudsmanidest; arvestades, et Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon on Euroopa ombudsmanide võrgustiku täieõiguslik liige;

| J. | arvestades, et ombudsman suunas 2011. aastal 59 kaebust petitsioonikomisjonile; arvestades, et 147 kaebuse esitajat suunati Euroopa Komisjoni ja 591 teistesse institutsioonidesse ja organitesse, kaasa arvatud SOLVIT ja nõuandeteenistus Teie Euroopa Nõuanne, ning samuti spetsialiseerunud ombudsmanide juurde või liikmesriikide muudesse kaebusi käsitlevatesse organitesse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ombudsman suunas 2011. aastal 59 kaebust petitsioonikomisjonile; arvestades, et 147 kaebuse esitajat suunati Euroopa Komisjoni ja 591 teistesse institutsioonidesse ja organitesse, kaasa arvatud SOLVIT ja nõuandeteenistus Teie Euroopa Nõuanne, ning samuti spetsialiseerunud ombudsmanide juurde või liikmesriikide muudesse kaebusi käsitlevatesse organitesse;

| K. | arvestades, et 2011. aastal esitati peaaegu 61 % kaebustest interneti kaudu; arvestades, et enam kui pool (53 %) interneti kaudu esitatud kaebustest esitati ombudsmani veebisaidil leiduvat elektroonilist kaebuste vormi kasutades; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2011. aastal esitati peaaegu 61 % kaebustest interneti kaudu; arvestades, et enam kui pool (53 %) interneti kaudu esitatud kaebustest esitati ombudsmani veebisaidil leiduvat elektroonilist kaebuste vormi kasutades;

| L. | arvestades, et viimasel paaril aastal märkimisväärselt vähenenud teabenõuete arv annab tunnistust sellest, et alates 2009. aasta jaanuarist ombudsmani veebisaidil kättesaadav interaktiivne juhis on õnnestunud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et viimasel paaril aastal märkimisväärselt vähenenud teabenõuete arv annab tunnistust sellest, et alates 2009. aasta jaanuarist ombudsmani veebisaidil kättesaadav interaktiivne juhis on õnnestunud;

| M. | arvestades, et ombudsmani pädevusse mittekuuluvate kaebuste arv langes 2011. aastal 1 846-ni, mis on alates 2003. aastast madalaim tase; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ombudsmani pädevusse mittekuuluvate kaebuste arv langes 2011. aastal 1 846-ni, mis on alates 2003. aastast madalaim tase;

| N. | arvestades, et tavapäraselt esitati enim kaebusi Saksamaalt ja Hispaaniast; arvestades, et 2011. aastal jõudis Hispaania teiselt kohalt esimesele ning talle järgnesid Saksamaa, Poola ja Belgia; arvestades, et rahvastikuarvuga võrreldes esitati kõige enam kaebusi Luksemburgist, Küproselt, Belgiast, Maltalt ja Sloveeniast; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tavapäraselt esitati enim kaebusi Saksamaalt ja Hispaaniast; arvestades, et 2011. aastal jõudis Hispaania teiselt kohalt esimesele ning talle järgnesid Saksamaa, Poola ja Belgia; arvestades, et rahvastikuarvuga võrreldes esitati kõige enam kaebusi Luksemburgist, Küproselt, Belgiast, Maltalt ja Sloveeniast;

| O. | arvestades, et ombudsman algatas 396 uurimist, millest 382 põhinesid kaebustel ja 14 olid omaalgatuslikud; arvestades, et 2011. aastal alustati siiani kõige rohkem uurimisi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ombudsman algatas 396 uurimist, millest 382 põhinesid kaebustel ja 14 olid omaalgatuslikud; arvestades, et 2011. aastal alustati siiani kõige rohkem uurimisi;

| P. | arvestades, et enamik uurimisi puudutas Euroopa Komisjoni (231), teisel kohal oli EPSO (42); arvestades, et Euroopa Parlamenti puudutavate uurimiste arv langes 2010. aastaga võrreldes enam kui poole võrra; arvestades, et nõukogu puudutavate uurimiste arv kasvas kolmandiku võrra; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et enamik uurimisi puudutas Euroopa Komisjoni (231), teisel kohal oli EPSO (42); arvestades, et Euroopa Parlamenti puudutavate uurimiste arv langes 2010. aastaga võrreldes enam kui poole võrra; arvestades, et nõukogu puudutavate uurimiste arv kasvas kolmandiku võrra;

| Q. | arvestades, et ombudsman lõpetas 2011. aastal 318 uurimist; arvestades, et enamik neist uurimistest (66 %) lõpetati ühe aasta jooksul ja kolmandik kolme kuu jooksul; arvestades, et keskmiselt kulus ühele uurimisele 10 kuud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ombudsman lõpetas 2011. aastal 318 uurimist; arvestades, et enamik neist uurimistest (66 %) lõpetati ühe aasta jooksul ja kolmandik kolme kuu jooksul; arvestades, et keskmiselt kulus ühele uurimisele 10 kuud;

| R. | arvestades, et 64 juhtumi puhul ei tuvastanud ombudsman halduslikku omavoli; arvestades, et haldusliku omavoli mittetuvastamine ei ole negatiivne tulemus, sest kaebuse esitajal võib olla kasu asjaomase institutsiooni täielikust selgitusest ning tulemus on tõendiks selle kohta, et institutsioon toimis hea haldustava põhimõtte kohaselt; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 64 juhtumi puhul ei tuvastanud ombudsman halduslikku omavoli; arvestades, et haldusliku omavoli mittetuvastamine ei ole negatiivne tulemus, sest kaebuse esitajal võib olla kasu asjaomase institutsiooni täielikust selgitusest ning tulemus on tõendiks selle kohta, et institutsioon toimis hea haldustava põhimõtte kohaselt;

| S. | arvestades, et 84 lõpetatud juhtumi puhul jõuti positiivsele tulemusele koos asjaomase institutsiooniga, kes nõustus kokkuleppelise lahendiga või lahendas probleemi; arvestades, et ombudsman püüab alati jõuda kokkuleppelise lahendini, kui see on vähegi võimalik; arvestades, et koostöö ELi institutsioonidega on kokkuleppelise lahendi saavutamiseks ülioluline; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 84 lõpetatud juhtumi puhul jõuti positiivsele tulemusele koos asjaomase institutsiooniga, kes nõustus kokkuleppelise lahendiga või lahendas probleemi; arvestades, et ombudsman püüab alati jõuda kokkuleppelise lahendini, kui see on vähegi võimalik; arvestades, et koostöö ELi institutsioonidega on kokkuleppelise lahendi saavutamiseks ülioluline;

| T. | arvestades, et 47 juhtumi puhul tuvastas ombudsman haldusliku omavoli ning neist 13 juhtumi puhul nõustus asjaomane institutsioon kas täielikult või osaliselt soovituse projektiga; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et 47 juhtumi puhul tuvastas ombudsman haldusliku omavoli ning neist 13 juhtumi puhul nõustus asjaomane institutsioon kas täielikult või osaliselt soovituse projektiga;

| U. | arvestades, et 35 juhtumit lõpetati kriitilise märkusega ning 39 lõpetati lisamärkustega, mille eesmärk on aidata asjaomastel institutsioonidel parandada oma halduse kvaliteeti; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 35 juhtumit lõpetati kriitilise märkusega ning 39 lõpetati lisamärkustega, mille eesmärk on aidata asjaomastel institutsioonidel parandada oma halduse kvaliteeti;

| V. | arvestades, et ombudsman avaldab iga aasta oma leiud institutsioonide järelmeetmete kohta seoses kriitiliste ja lisamärkustega; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ombudsman avaldab iga aasta oma leiud institutsioonide järelmeetmete kohta seoses kriitiliste ja lisamärkustega;

| W. | arvestades, et rahuldavate järelmeetmete määr seoses 2010. aastal tehtud kriitiliste ja lisamärkustega oli 78 %; arvestades, et lisamärkustega seoses võetud järelmeetmed olid rahuldavad 95 % juhtumite puhul ning kriitiliste märkuste korral võetud järelmeetmed olid rahuldavad vaid 68 % juhtumite puhul; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et rahuldavate järelmeetmete määr seoses 2010. aastal tehtud kriitiliste ja lisamärkustega oli 78 %; arvestades, et lisamärkustega seoses võetud järelmeetmed olid rahuldavad 95 % juhtumite puhul ning kriitiliste märkuste korral võetud järelmeetmed olid rahuldavad vaid 68 % juhtumite puhul;

| X. | arvestades, et ombudsman esitas 2011. aastal 25 soovituse projekti ning lõpetas 13 juhtumit, mille puhul asjaomane institutsioon nõustus soovituse projektiga kas täielikult või osaliselt; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et ombudsman esitas 2011. aastal 25 soovituse projekti ning lõpetas 13 juhtumit, mille puhul asjaomane institutsioon nõustus soovituse projektiga kas täielikult või osaliselt;

| Y. | arvestades, et 2011. aastal ei esitanud ombudsman Euroopa Parlamendile ühtegi eriaruannet; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et 2011. aastal ei esitanud ombudsman Euroopa Parlamendile ühtegi eriaruannet;

| Z. | arvestades, et ombudsmani eelarvel on Euroopa Liidu eelarves eraldi jagu, mis koosneb kolmest jaotisest: jaotis 1 hõlmab palku, hüvitisi ja muid töötajatega seotud kulusid; jaotis 2 hõlmab hooneid, mööblit, seadmeid ja mitmesuguseid tegevuskulusid; jaotis 3 hõlmab institutsiooni üldiste ülesannete täitmisega seotud kulusid; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ombudsmani eelarvel on Euroopa Liidu eelarves eraldi jagu, mis koosneb kolmest jaotisest: jaotis 1 hõlmab palku, hüvitisi ja muid töötajatega seotud kulusid; jaotis 2 hõlmab hooneid, mööblit, seadmeid ja mitmesuguseid tegevuskulusid; jaotis 3 hõlmab institutsiooni üldiste ülesannete täitmisega seotud kulusid;

| 1. | kiidab Euroopa Ombudsmani 2011. aasta tegevuse aruande heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab Euroopa Ombudsmani 2011. aasta tegevuse aruande heaks;

| 2. | märgib, et ombudsman aitas 2011. aastal enam kui 22 000 kodanikku, kellest 2 510 esitas kaebuse, 1 284 teabenõude ja 18 274 sai nõu ombudsmani veebisaidil asuva interaktiivse juhise kaudu; |
| --- | --- |

2.

märgib, et ombudsman aitas 2011. aastal enam kui 22 000 kodanikku, kellest 2 510 esitas kaebuse, 1 284 teabenõude ja 18 274 sai nõu ombudsmani veebisaidil asuva interaktiivse juhise kaudu;

| 3. | võtab teadmiseks asjaolu, et viimastel aastatel on ombudsmanile esitatud kaebuste koguarv järk-järgult kahanenud, sealhulgas eelkõige nende kaebuste arv, mis ei kuulu ombudsmani pädevusse; jälgib seda nähtust huviga, et hinnata, kas sellise kahanemise ja interaktiivse juhise kasutuselevõtu vahel on otsene seos; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks asjaolu, et viimastel aastatel on ombudsmanile esitatud kaebuste koguarv järk-järgult kahanenud, sealhulgas eelkõige nende kaebuste arv, mis ei kuulu ombudsmani pädevusse; jälgib seda nähtust huviga, et hinnata, kas sellise kahanemise ja interaktiivse juhise kasutuselevõtu vahel on otsene seos;

| 4. | võtab teadmiseks, et ombudsmanil oli enam kui 65 % kaebuste puhul võimalik alustada uurimist või suunata kaebuse esitaja pädeva organi poole, milleks oli näiteks mõni Euroopa ombudsmanide võrgustiku (kuhu kuulub ka Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon) liige, Euroopa Komisjon või mõni muu kaebuste lahendamisega tegelev asutus (nt SOLVIT); märgib, et 2011. aastal sai petitsioonikomisjon ombudsmanilt 59 kaebust; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et ombudsmanil oli enam kui 65 % kaebuste puhul võimalik alustada uurimist või suunata kaebuse esitaja pädeva organi poole, milleks oli näiteks mõni Euroopa ombudsmanide võrgustiku (kuhu kuulub ka Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon) liige, Euroopa Komisjon või mõni muu kaebuste lahendamisega tegelev asutus (nt SOLVIT); märgib, et 2011. aastal sai petitsioonikomisjon ombudsmanilt 59 kaebust;

| 5. | märgib, et peamised väidetava haldusliku omavoli liigid, mida ombudsman 2011. aastal uuris, puudutasid seaduslikkuse küsimusi (28 % uurimistest), teabenõudeid (16,2 %), õiglust (13,6 %), otsuste põhjendusi ja edasikaebamise võimalusi (8,1 %), otsuste tegemise mõistlikku tähtaega (7,3 %), üldsuse juurdepääsu dokumentidele (7,1 %), diskrimineerimise keeldu (6,8 %) ning kohustust vastata kirjadele kodanike emakeeles ning märkida pädev ametnik (5,8 %); |
| --- | --- |

5.

märgib, et peamised väidetava haldusliku omavoli liigid, mida ombudsman 2011. aastal uuris, puudutasid seaduslikkuse küsimusi (28 % uurimistest), teabenõudeid (16,2 %), õiglust (13,6 %), otsuste põhjendusi ja edasikaebamise võimalusi (8,1 %), otsuste tegemise mõistlikku tähtaega (7,3 %), üldsuse juurdepääsu dokumentidele (7,1 %), diskrimineerimise keeldu (6,8 %) ning kohustust vastata kirjadele kodanike emakeeles ning märkida pädev ametnik (5,8 %);

| 6. | märgib, et enamik ombudsmani poolt 2011. aastal algatatud uurimisi oli seotud Euroopa Komisjoniga (231 juhtumit), teisel kohal oli EPSO (42); on arvamusel, et kuna komisjon on institutsioon, kelle otsused avaldavad kodanikele otsest mõju, on loogiline, et tema vastu esitatakse enamik kaebusi; |
| --- | --- |

6.

märgib, et enamik ombudsmani poolt 2011. aastal algatatud uurimisi oli seotud Euroopa Komisjoniga (231 juhtumit), teisel kohal oli EPSO (42); on arvamusel, et kuna komisjon on institutsioon, kelle otsused avaldavad kodanikele otsest mõju, on loogiline, et tema vastu esitatakse enamik kaebusi;

| 7. | märgib rahuloluga, et ombudsmani poolt Euroopa Parlamendiga seoses algatatud uurimised vähenesid 2010. aastaga võrreldes enam kui poole võrra; märgib, et ombudsman algatas kolmandiku võrra rohkem uurimisi seoses ELi Nõukoguga; |
| --- | --- |

7.

märgib rahuloluga, et ombudsmani poolt Euroopa Parlamendiga seoses algatatud uurimised vähenesid 2010. aastaga võrreldes enam kui poole võrra; märgib, et ombudsman algatas kolmandiku võrra rohkem uurimisi seoses ELi Nõukoguga;

| 8. | võtab teadmiseks, et ombudsman kohandas 2011. aastal oma menetlusi, et muuta need kodanikusõbralikumaks, ja võttis kasutusele uut liiki uurimise – selgitava uurimise –, mis võimaldab kaebuse esitajal oma kaebust selgitada, kui ombudsman ei ole esimesel pilgul veendunud, et on põhjust küsida ELi institutsiooni arvamust; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks, et ombudsman kohandas 2011. aastal oma menetlusi, et muuta need kodanikusõbralikumaks, ja võttis kasutusele uut liiki uurimise – selgitava uurimise –, mis võimaldab kaebuse esitajal oma kaebust selgitada, kui ombudsman ei ole esimesel pilgul veendunud, et on põhjust küsida ELi institutsiooni arvamust;

| 9. | juhib tähelepanu asjaolule, et ombudsman palub nüüd kaebuste esitajatel teha märkusi, kui nad ei ole institutsiooni vastusega rahul, varem aga pidid kaebuste esitajad esitama uue kaebuse, kui nad ei olnud vastuste sisuga rahul; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu asjaolule, et ombudsman palub nüüd kaebuste esitajatel teha märkusi, kui nad ei ole institutsiooni vastusega rahul, varem aga pidid kaebuste esitajad esitama uue kaebuse, kui nad ei olnud vastuste sisuga rahul;

| 10. | on rahul sellega, et uue lähenemisviisi tulemusel lõpetab ombudsman vähem juhtumeid märkusega „institutsiooni poolt lahendatud” ning lõpetab rohkem selliseid juhtumeid, mille puhul ei leita halduslikku omavoli või mille puhul ei ole edasine uurimine põhjendatud; |
| --- | --- |

10.

on rahul sellega, et uue lähenemisviisi tulemusel lõpetab ombudsman vähem juhtumeid märkusega „institutsiooni poolt lahendatud” ning lõpetab rohkem selliseid juhtumeid, mille puhul ei leita halduslikku omavoli või mille puhul ei ole edasine uurimine põhjendatud;

| 11. | märgib, et ombudsman vaatas samuti läbi tema pädevusest välja jäävate kaebuste käsitlemise, millega nüüd tegeleb ombudsmani ameti registriosakond, kes tagab, et kaebuste esitajaid teavitatakse võimalikult kiiresti sellest, et ombudsman ei saa nende kaebusega tegelda ja kelle poole neil tuleks pöörduda; |
| --- | --- |

11.

märgib, et ombudsman vaatas samuti läbi tema pädevusest välja jäävate kaebuste käsitlemise, millega nüüd tegeleb ombudsmani ameti registriosakond, kes tagab, et kaebuste esitajaid teavitatakse võimalikult kiiresti sellest, et ombudsman ei saa nende kaebusega tegelda ja kelle poole neil tuleks pöörduda;

| 12. | juhib tähelepanu asjaolule, et 2011. aasta eurobaromeetri eriuuringust kodanike õiguste ja ELi haldusaparaadi toimimise kohta (4) selgus, et kodanikud hindavad kõrgelt oma õigust esitada Euroopa Ombudsmanile kaebus ning et nende arvates olid sellest olulisemad vaid õigus vabalt liikuda ja elada liidu piires ning õigus heale haldusele; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu asjaolule, et 2011. aasta eurobaromeetri eriuuringust kodanike õiguste ja ELi haldusaparaadi toimimise kohta (4) selgus, et kodanikud hindavad kõrgelt oma õigust esitada Euroopa Ombudsmanile kaebus ning et nende arvates olid sellest olulisemad vaid õigus vabalt liikuda ja elada liidu piires ning õigus heale haldusele;

| 13. | avaldab ombudsmanile tunnustust brošüüri „Probleemid ELiga? Kes saab Teid aidata?” avaldamise eest, mis sisaldab ülevaatlikku teavet kodanike ELiga seotud probleemide lahendamise mehhanismide kohta, ja selle eest, et see trükis on kättesaadav ka audioversioonis ja suures kirjas; |
| --- | --- |

13.

avaldab ombudsmanile tunnustust brošüüri „Probleemid ELiga? Kes saab Teid aidata?” avaldamise eest, mis sisaldab ülevaatlikku teavet kodanike ELiga seotud probleemide lahendamise mehhanismide kohta, ja selle eest, et see trükis on kättesaadav ka audioversioonis ja suures kirjas;

| 14. | rõhutab, et viimastel aastatel saavutatud edust hoolimata on nende menetletud kaebuste osakaal, mis kuuluvad tõepoolest ombudsmani pädevusvaldkonda, ka 2011. aastal taas üsna tagasihoidlik (umbes 27 %) ning seetõttu tuleks ette võtta ulatuslikum ja ennetavam kodanikele mõeldud selgitustöö ombudsmani pädevusvaldkonna teemal, eelkõige tihedas koostöös riikide ja piirkondade ombudsmanidega, Euroopa Parlamendiga ja komisjoniga; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et viimastel aastatel saavutatud edust hoolimata on nende menetletud kaebuste osakaal, mis kuuluvad tõepoolest ombudsmani pädevusvaldkonda, ka 2011. aastal taas üsna tagasihoidlik (umbes 27 %) ning seetõttu tuleks ette võtta ulatuslikum ja ennetavam kodanikele mõeldud selgitustöö ombudsmani pädevusvaldkonna teemal, eelkõige tihedas koostöös riikide ja piirkondade ombudsmanidega, Euroopa Parlamendiga ja komisjoniga;

| 15. | on ombudsmaniga ühel nõul selles suhtes, et nende põhiväärtuste otsene ja täpne sedastamine, mida ELi avalike teenistujate käitumine peaks kajastama, võib oluliselt suurendada kodanike usaldust Euroopa avaliku teenistuse ja ELi institutsioonide vastu; |
| --- | --- |

15.

on ombudsmaniga ühel nõul selles suhtes, et nende põhiväärtuste otsene ja täpne sedastamine, mida ELi avalike teenistujate käitumine peaks kajastama, võib oluliselt suurendada kodanike usaldust Euroopa avaliku teenistuse ja ELi institutsioonide vastu;

| 16. | toetab ombudsmani seisukohta, mille kohaselt ei pea institutsioon, kus teeninduskultuur on kinnistunud, kaebusi ohuks, vaid võimaluseks paremini suhelda ning tehtud vea puhul see parandada ja võtta tulevikus sellest õppust; |
| --- | --- |

16.

toetab ombudsmani seisukohta, mille kohaselt ei pea institutsioon, kus teeninduskultuur on kinnistunud, kaebusi ohuks, vaid võimaluseks paremini suhelda ning tehtud vea puhul see parandada ja võtta tulevikus sellest õppust;

| 17. | tuletab meelde, et põhiõiguste hartas (artikkel 41) käsitletakse õigust heale haldusele liidu kodanike põhiõigusena; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et põhiõiguste hartas (artikkel 41) käsitletakse õigust heale haldusele liidu kodanike põhiõigusena;

| 18. | kutsub kõiki Euroopa Liidu institutsioone, organeid ja asutusi üles toimima kooskõlas Euroopa hea halduse tava eeskirjaga, mille parlament võttis vastu oma 6. septembri 2001. aasta resolutsiooniga (5); |
| --- | --- |

18.

kutsub kõiki Euroopa Liidu institutsioone, organeid ja asutusi üles toimima kooskõlas Euroopa hea halduse tava eeskirjaga, mille parlament võttis vastu oma 6. septembri 2001. aasta resolutsiooniga (5);

| 19. | kiidab ombudsmani kestvaid jõupingutusi taotleda konstruktiivselt Euroopa Liidu üldiseid haldusmenetlusi käsitleva määruse väljatöötamiseks paremate tingimuste loomist, näiteks asjaomaste trükiste koostamise teel; rõhutab, et selline õigusakt, mis peaks tagama õiguslikult siduvad miinimumstandardid kvaliteedi ja menetlustagatiste osas kogu otseses ELi halduskorralduses, võiks toetuda ELi toimimise lepingu artiklile 298 ning selle konkreetseks sõnastamiseks tuleks konsulteerida tihedalt ombudsmaniga; |
| --- | --- |

19.

kiidab ombudsmani kestvaid jõupingutusi taotleda konstruktiivselt Euroopa Liidu üldiseid haldusmenetlusi käsitleva määruse väljatöötamiseks paremate tingimuste loomist, näiteks asjaomaste trükiste koostamise teel; rõhutab, et selline õigusakt, mis peaks tagama õiguslikult siduvad miinimumstandardid kvaliteedi ja menetlustagatiste osas kogu otseses ELi halduskorralduses, võiks toetuda ELi toimimise lepingu artiklile 298 ning selle konkreetseks sõnastamiseks tuleks konsulteerida tihedalt ombudsmaniga;

| 20. | toetab ombudsmani seisukohta, mille kohaselt on hea halduse põhimõtted hõlmavamad kui õigusaktid ning nõuavad, et ELi institutsioonid, organid ja asutused oleksid lisaks õiguslike kohustuste täitmisele ka teenistusvalmid ning tagaksid elanikele nõuetekohase kohtlemise ja nende õiguste täieliku kasutamise; |
| --- | --- |

20.

toetab ombudsmani seisukohta, mille kohaselt on hea halduse põhimõtted hõlmavamad kui õigusaktid ning nõuavad, et ELi institutsioonid, organid ja asutused oleksid lisaks õiguslike kohustuste täitmisele ka teenistusvalmid ning tagaksid elanikele nõuetekohase kohtlemise ja nende õiguste täieliku kasutamise;

| 21. | avaldab ombudsmanile tunnustust selle eest, et ta avaldas ja jagas kõigile ELi institutsioonide, organite ja ametite töötajatele brošüüri „The European Ombudsman’s Guide to Complaints” eesmärgiga ergutada ELi haldusaparaati oma toimimist parandama, süvendades kohustust järgida kodanike teeninduskultuuri põhimõtteid; |
| --- | --- |

21.

avaldab ombudsmanile tunnustust selle eest, et ta avaldas ja jagas kõigile ELi institutsioonide, organite ja ametite töötajatele brošüüri „The European Ombudsman’s Guide to Complaints” eesmärgiga ergutada ELi haldusaparaati oma toimimist parandama, süvendades kohustust järgida kodanike teeninduskultuuri põhimõtteid;

| 22. | kiidab ombudsmani koostööd Euroopa ombudsmanide võrgustikuga ning kutsub üles suunama seda koostööd ka aktiivsemate meetmetega Euroopa kodanikualgatuse edendamisele, kuna tegemist on uue vahendiga, mis võimaldab kodanikel otseselt osaleda ELi õigusaktide väljatöötamisel ning mis tagab, et õigusakti tehnilised nõuded ei oleks kodanikele liiga koormavad; |
| --- | --- |

22.

kiidab ombudsmani koostööd Euroopa ombudsmanide võrgustikuga ning kutsub üles suunama seda koostööd ka aktiivsemate meetmetega Euroopa kodanikualgatuse edendamisele, kuna tegemist on uue vahendiga, mis võimaldab kodanikel otseselt osaleda ELi õigusaktide väljatöötamisel ning mis tagab, et õigusakti tehnilised nõuded ei oleks kodanikele liiga koormavad;

| 23. | tuletab meelde, et Euroopa ombudsmanide võrgustiku 8. seminar peeti Kopenhaagenis 2011. aasta oktoobris; tuletab meelde, et petitsioonikomisjon on võrgustiku täieõiguslik liige ja oli seminaril esindatud; tuletab meelde, et võrgustiku liikmed leppisid seminaril kokku selles, et nad püüavad leida paremaid viise Euroopa kodanike teavitamiseks nende õigustest; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et Euroopa ombudsmanide võrgustiku 8. seminar peeti Kopenhaagenis 2011. aasta oktoobris; tuletab meelde, et petitsioonikomisjon on võrgustiku täieõiguslik liige ja oli seminaril esindatud; tuletab meelde, et võrgustiku liikmed leppisid seminaril kokku selles, et nad püüavad leida paremaid viise Euroopa kodanike teavitamiseks nende õigustest;

| 24. | tuletab meelde, et ombudsman tutvustas seminaril ELi avalike teenistujate avaliku teenistuse põhimõtteid käsitleva teksti projekti, milles ta määras kindlaks viis põhimõtet, mis on järgmised: pühendumine ELile ja selle kodanikele, ausus, objektiivsus, austus teiste vastu ja läbipaistvus; võtab teadmiseks, et ombudsman korraldas kõnealuste põhimõtete teemal avaliku arutelu ja et teksti lõplik versioon avaldati 19. juunil 2012; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et ombudsman tutvustas seminaril ELi avalike teenistujate avaliku teenistuse põhimõtteid käsitleva teksti projekti, milles ta määras kindlaks viis põhimõtet, mis on järgmised: pühendumine ELile ja selle kodanikele, ausus, objektiivsus, austus teiste vastu ja läbipaistvus; võtab teadmiseks, et ombudsman korraldas kõnealuste põhimõtete teemal avaliku arutelu ja et teksti lõplik versioon avaldati 19. juunil 2012;

| 25. | märgib rahuloluga, et ombudsman kasutas aruandlusperioodil oma volitusi aktiivselt ja tasakaalustatult ning kriitilise üksmeele ja tiheda koostöö vaimus teiste ELi asutustega; |
| --- | --- |

25.

märgib rahuloluga, et ombudsman kasutas aruandlusperioodil oma volitusi aktiivselt ja tasakaalustatult ning kriitilise üksmeele ja tiheda koostöö vaimus teiste ELi asutustega;

| 26. | nõuab kindlalt, et ombudsman jätkaks ressursside parima võimaliku kasutamise tagamist, vältides töötajate tarbetut kattumist ning tehes koostööd teiste olemasolevate ELi institutsioonidega, et tagada ELi eelarves tõhususe suurendamisest tulenev kokkuhoid; |
| --- | --- |

26.

nõuab kindlalt, et ombudsman jätkaks ressursside parima võimaliku kasutamise tagamist, vältides töötajate tarbetut kattumist ning tehes koostööd teiste olemasolevate ELi institutsioonidega, et tagada ELi eelarves tõhususe suurendamisest tulenev kokkuhoid;

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning liikmesriikide ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele organitele. |
| --- | --- |

27.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning liikmesriikide ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele organitele.

---

(1)  ELT C 286 E, 27.11.2009, lk 172.

(2)  EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15.

(3)  Vastu võetud 8. juulil 2002 ning ombudsmani otsustega muudetud 5. aprillil 2004 ja 3. detsembril 2008.

(4)  http://www.ombudsman.europa.eu/en/press/statistics.faces

(5)  EÜT C 72 E, 21.3.2002, lk 331.

---

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/64

---

Reede, 26. oktoober 2012Majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2012. aasta prioriteetide rakendamine

P7_TA(2012)0408

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2012. aasta prioriteetide rakendamise kohta (2012/2150(INI))

2014/C 72 E/09

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. ja 29. juuni 2012. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. ja 29. juuni 2012. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 136 ja artikli 121 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 136 ja artikli 121 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1175/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1175/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1177/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1177/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (7),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve tulemustabeli esialgse kavandi kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve tulemustabeli esialgse kavandi kohta (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi 2011. aasta järelduste I lisa peakirjaga „Laiendatud euroala pakt: majanduspoliitika tõhusam koordineerimine konkurentsivõime ja lähenemise parandamiseks” (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi 2011. aasta järelduste I lisa peakirjaga „Laiendatud euroala pakt: majanduspoliitika tõhusam koordineerimine konkurentsivõime ja lähenemise parandamiseks” (9),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2011. aasta teatist 2012. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2011. aasta teatist 2012. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2011)0815),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2012. aasta resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2012. aasta resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta (10),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust nende liikmesriikide, mille rahaühik on euro, majanduspoliitika üldsuuniste rakendamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust nende liikmesriikide, mille rahaühik on euro, majanduspoliitika üldsuuniste rakendamise kohta (11),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Austria 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria stabiilsusprogrammi (2011–2016) kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Austria 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria stabiilsusprogrammi (2011–2016) kohta (12),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Belgia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Belgia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (13),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Bulgaaria 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Bulgaaria 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta (14),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Küprose 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Küprose 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (15),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta (16),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Taani 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Taani 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta (17),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Eesti 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Eesti 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (18),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Soome 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Soome 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (19),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Prantsusmaa 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Prantsusmaa 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta (20),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Saksamaa 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Saksamaa 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta (21),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust Kreeka 2012. aasta riikliku reformikava kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust Kreeka 2012. aasta riikliku reformikava kohta (22),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Ungari 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Ungari 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta (23),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Iirimaa 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Iirimaa 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (24),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Itaalia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Itaalia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (25),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Läti 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Läti 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta (26),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Leedu 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Leedu 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta (27),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Luksemburgi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Luksemburgi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (28),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Malta 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Malta 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (29),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Madalmaade 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Madalmaade 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (30),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Poola 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Poola 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta (31),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Portugali 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta (32), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Portugali 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta (32),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Rumeenia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta (33), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Rumeenia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta (33),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Slovakkia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (34), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Slovakkia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (34),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Sloveenia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (35), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Sloveenia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (35),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Hispaania 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (36), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Hispaania 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (36),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Rootsi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta (37), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Rootsi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta (37),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi lähenemisprogrammi (2012–2017) kohta (38), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust, milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi lähenemisprogrammi (2012–2017) kohta (38),

| — | võttes arvesse oma 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni ühtse turu akti ja järgmiste sammude kohta majanduskasvuks (39), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni ühtse turu akti ja järgmiste sammude kohta majanduskasvuks (39),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtse turu loomise kohta tarbijatele ja kodanikele (40), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtse turu loomise kohta tarbijatele ja kodanikele (40),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, eelarvekomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, põhiseaduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0312/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, eelarvekomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, põhiseaduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0312/2012),

| A. | arvestades, et majandus-, sotsiaalsed, finants- ja riigivõlakriisid ei ole veel vaibunud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et majandus-, sotsiaalsed, finants- ja riigivõlakriisid ei ole veel vaibunud;

| B. | arvestades, et praegune majanduslik olukord on tõendanud, et liikmesriikide makromajanduslikku ja eelarvepoliitikat on vaja rohkem kooskõlastada, et saavutada terviklikum ja tasakaalustatum majandusliit; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et praegune majanduslik olukord on tõendanud, et liikmesriikide makromajanduslikku ja eelarvepoliitikat on vaja rohkem kooskõlastada, et saavutada terviklikum ja tasakaalustatum majandusliit;

| C. | arvestades, et majanduslik olukord on jätkuvalt ebakindel ning arvestades, et 2010. aastal kohustusid liikmesriigid täitma strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, et kujundada ELi majandus arukaks, jätkusuutlikuks ja kaasavaks; arvestades samas, et EL ei ole võimeline strateegia „Euroopa 2020” eesmärke ettenähtud ajavahemikul saavutama, sest kõik riiklikud eesmärgid kokku on liiga madalad ning võetud meetmed ei ole peaaegu ühegi eesmärgi, eriti aga energiatõhususe, tööhõive, vaesuse vähendamise ning teadus- ja arendustegevuse eesmärkide puhul viinud märkimisväärsete edusammudeni; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et majanduslik olukord on jätkuvalt ebakindel ning arvestades, et 2010. aastal kohustusid liikmesriigid täitma strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, et kujundada ELi majandus arukaks, jätkusuutlikuks ja kaasavaks; arvestades samas, et EL ei ole võimeline strateegia „Euroopa 2020” eesmärke ettenähtud ajavahemikul saavutama, sest kõik riiklikud eesmärgid kokku on liiga madalad ning võetud meetmed ei ole peaaegu ühegi eesmärgi, eriti aga energiatõhususe, tööhõive, vaesuse vähendamise ning teadus- ja arendustegevuse eesmärkide puhul viinud märkimisväärsete edusammudeni;

| D. | arvestades, et Euroopa poolaasta õigusraamistik kodifitseeriti lõplikult 16. novembri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1175/ 2011 (Wortmann-Kooli raport) ning majanduse juhtimise paketi ühe peamise nurgakivina on sellel täita oluline osa, näidates liidule teed majandus- ja rahaliidu väljakujundamise järgmistes etappides; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa poolaasta õigusraamistik kodifitseeriti lõplikult 16. novembri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1175/ 2011 (Wortmann-Kooli raport) ning majanduse juhtimise paketi ühe peamise nurgakivina on sellel täita oluline osa, näidates liidule teed majandus- ja rahaliidu väljakujundamise järgmistes etappides;

| E. | arvestades, et kriis ja konkurentsivõime erinevuste suurenemine pärast euro käibelevõttu on toonud selgelt esile vajaduse tõhusamalt koordineerida majandus- ja tööhõivepoliitikat ning parandada eelarve järelevalvet; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kriis ja konkurentsivõime erinevuste suurenemine pärast euro käibelevõttu on toonud selgelt esile vajaduse tõhusamalt koordineerida majandus- ja tööhõivepoliitikat ning parandada eelarve järelevalvet;

| F. | arvestades, et see on esimene kord, kui Euroopa poolaastat rakendatakse täielikult, ja arvestades, et on vaja teha vajalikud järeldused, et poolaasta saavutaks oma täie potentsiaali; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et see on esimene kord, kui Euroopa poolaastat rakendatakse täielikult, ja arvestades, et on vaja teha vajalikud järeldused, et poolaasta saavutaks oma täie potentsiaali;

| G. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu on kindlalt otsustanud võtta igal valitsemistasandil ELis kasutusele kõik hoovad, vahendid ja poliitikameetmed, et stimuleerida arukat, jätkusuutlikku, kaasavat, ressursitõhusat ja töökohti loovat majanduskasvu, võttes selleks vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu on kindlalt otsustanud võtta igal valitsemistasandil ELis kasutusele kõik hoovad, vahendid ja poliitikameetmed, et stimuleerida arukat, jätkusuutlikku, kaasavat, ressursitõhusat ja töökohti loovat majanduskasvu, võttes selleks vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe;

| H. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu 30. jaanuari 2012. aasta järeldustes on öeldud: „Majanduskasv ja tööhõive taastuvad üksnes siis, kui me jätkame püsivat ja laiaulatuslikku lähenemisviisi, kombineerides eelarve aruka konsolideerimise, millega säilitatakse investeerimine tulevasse majanduskasvu, usaldusväärse makromajanduspoliitika ning aktiivse tööhõivestrateegia, millega hoitakse alal sotsiaalne ühtekuuluvus”; arvestades, et EL peaks aitama liikmesriikidel luua jätkusuutliku poliitika abil majanduskasvu ja heaolu soosiv keskkond; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu 30. jaanuari 2012. aasta järeldustes on öeldud: „Majanduskasv ja tööhõive taastuvad üksnes siis, kui me jätkame püsivat ja laiaulatuslikku lähenemisviisi, kombineerides eelarve aruka konsolideerimise, millega säilitatakse investeerimine tulevasse majanduskasvu, usaldusväärse makromajanduspoliitika ning aktiivse tööhõivestrateegia, millega hoitakse alal sotsiaalne ühtekuuluvus”; arvestades, et EL peaks aitama liikmesriikidel luua jätkusuutliku poliitika abil majanduskasvu ja heaolu soosiv keskkond;

| I. | arvestades, et parlament esitas oma 15. veebruari 2012. aasta resolutsioonis (tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis) (41) soovitused, milles palus, et nõukogu lisaks 2012. aasta Euroopa poolaasta jaoks koostatud suunistesse järgmised prioriteedid: järjepidevuse ja suurema sihikindluse tagamine ELi 2020. aasta eesmärkide täitmiseks, jätkusuutliku töökohtade loomise toetamine investeeringute ja maksureformide abil, töö kvaliteedi ja tööhõive suurendamiseks vajalike tingimuste parandamine, tegelemine noorte töötusega, tegelemine vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega (eeskätt elanikerühmades, kes ei ole või on vähe seotud tööturuga) ning demokraatliku legitiimsuse, vastutustundlikkuse ja omanikutunde suurendamine; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et parlament esitas oma 15. veebruari 2012. aasta resolutsioonis (tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis) (41) soovitused, milles palus, et nõukogu lisaks 2012. aasta Euroopa poolaasta jaoks koostatud suunistesse järgmised prioriteedid: järjepidevuse ja suurema sihikindluse tagamine ELi 2020. aasta eesmärkide täitmiseks, jätkusuutliku töökohtade loomise toetamine investeeringute ja maksureformide abil, töö kvaliteedi ja tööhõive suurendamiseks vajalike tingimuste parandamine, tegelemine noorte töötusega, tegelemine vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega (eeskätt elanikerühmades, kes ei ole või on vähe seotud tööturuga) ning demokraatliku legitiimsuse, vastutustundlikkuse ja omanikutunde suurendamine;

| J. | arvestades, et Euroopa poolaasta tähtsus on tõusnud ning nüüd peavad liikmesriigid esitama selle raames arvukaid dokumente ja täiendavaid aruandeid (riiklikud reformikavad, stabiilsus- ja lähenemisprogrammid, riiklikud sotsiaalaruanded ning riiklikud töökohtade loomise kavad); arvestades, et nendes dokumentides tuleb käsitleda järjest arvukamaid eesmärke; arvestades, et nende dokumentide suur arv ja sisuline kattuvus vähendab Euroopa poolaasta läbipaistvust ja järjepidevust; arvestades, et liikmesriikide esitatud dokumentide kvaliteet ning sidusrühmade ja riikide parlamentide kaasatus nende koostamise protsessi on riigiti väga erinev; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa poolaasta tähtsus on tõusnud ning nüüd peavad liikmesriigid esitama selle raames arvukaid dokumente ja täiendavaid aruandeid (riiklikud reformikavad, stabiilsus- ja lähenemisprogrammid, riiklikud sotsiaalaruanded ning riiklikud töökohtade loomise kavad); arvestades, et nendes dokumentides tuleb käsitleda järjest arvukamaid eesmärke; arvestades, et nende dokumentide suur arv ja sisuline kattuvus vähendab Euroopa poolaasta läbipaistvust ja järjepidevust; arvestades, et liikmesriikide esitatud dokumentide kvaliteet ning sidusrühmade ja riikide parlamentide kaasatus nende koostamise protsessi on riigiti väga erinev;

| K. | arvestades, et 2008. aastal oli töötuse määr 27 liikmesriigiga ELis ligikaudu 7 %, kuid 2012. aasta keskpaigaks oli see tõusnud 10,4 protsendini, mis tähendab umbes 25 miljoni töötu lisandumist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2008. aastal oli töötuse määr 27 liikmesriigiga ELis ligikaudu 7 %, kuid 2012. aasta keskpaigaks oli see tõusnud 10,4 protsendini, mis tähendab umbes 25 miljoni töötu lisandumist;

| L. | arvestades, et kogu ELis on rohkem kui viiendik noortest (22 %) töötud ning teatavates liikmesriikides ulatub noorte töötuse määr üle 50 %; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kogu ELis on rohkem kui viiendik noortest (22 %) töötud ning teatavates liikmesriikides ulatub noorte töötuse määr üle 50 %;

| M. | võttes arvesse, et 8,3 miljonit alla 25-aastast eurooplast on praegu mittetöötavad või haridust ega kutset mitteomandavad, ning võttes arvesse, et see arv üha kasvab; |
| --- | --- |

M.

võttes arvesse, et 8,3 miljonit alla 25-aastast eurooplast on praegu mittetöötavad või haridust ega kutset mitteomandavad, ning võttes arvesse, et see arv üha kasvab;

| N. | võttes arvesse, et 27 liikmesriigiga ELis on üle 115 miljoni inimese sotsiaalse tõrjutuse ohus, kuna nad on märkimisväärses vaesusohus, kannatavad tõsist materiaalset puudust või elavad väga madala tööhõivega leibkondades; |
| --- | --- |

N.

võttes arvesse, et 27 liikmesriigiga ELis on üle 115 miljoni inimese sotsiaalse tõrjutuse ohus, kuna nad on märkimisväärses vaesusohus, kannatavad tõsist materiaalset puudust või elavad väga madala tööhõivega leibkondades;

| O. | arvestades, et Euroopa majanduse taaselavdamiseks on rohkem kui kunagi varem vaja ühtset turgu, mis pakuks kriisi vastu võitlemiseks konkreetseid lahendusi ning aitaks suurendada konkurentsivõimet ja säilitada sotsiaalset heaolu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa majanduse taaselavdamiseks on rohkem kui kunagi varem vaja ühtset turgu, mis pakuks kriisi vastu võitlemiseks konkreetseid lahendusi ning aitaks suurendada konkurentsivõimet ja säilitada sotsiaalset heaolu;

| 1. | väljendab heameelt nõukogu riigispetsiifiliste soovituste üle euroala jaoks; tuletab meelde, et see on esimene kord, kui need soovitused hõlmavad tänu uue majanduse juhtimise paketi rakendamisele makromajanduslikku ülevaadet kogu euroala kohta, ja juhib tähelepanu asjaolule, et soovitused on senisest üksikasjalikumad; usub, et soovitused ei ole veel saavutanud oma täit potentsiaali; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt nõukogu riigispetsiifiliste soovituste üle euroala jaoks; tuletab meelde, et see on esimene kord, kui need soovitused hõlmavad tänu uue majanduse juhtimise paketi rakendamisele makromajanduslikku ülevaadet kogu euroala kohta, ja juhib tähelepanu asjaolule, et soovitused on senisest üksikasjalikumad; usub, et soovitused ei ole veel saavutanud oma täit potentsiaali;

| 2. | juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa poolaasta on kohane raamistik, milles tagada majanduse tõhus juhtimine euroala liikmesriikide jaoks, mida seob ühine vastutus, ühendades eelarve- ja makromajanduspoliitika mitmepoolse järelevalve ning Euroopa majanduskasvu ja tööhõive strateegia rakendamise, nagu seda kehastab strateegia „Euroopa 2020”; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa poolaasta on kohane raamistik, milles tagada majanduse tõhus juhtimine euroala liikmesriikide jaoks, mida seob ühine vastutus, ühendades eelarve- ja makromajanduspoliitika mitmepoolse järelevalve ning Euroopa majanduskasvu ja tööhõive strateegia rakendamise, nagu seda kehastab strateegia „Euroopa 2020”;

| 3. | märgib murega, et paljudes liikmesriikides ei olnud riigi parlament, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond Euroopa poolaasta protsessi kaasatud; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon tagaks protsessi demokraatlikuma legitiimsuse riikide parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna kaasamise teel; |
| --- | --- |

3.

märgib murega, et paljudes liikmesriikides ei olnud riigi parlament, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond Euroopa poolaasta protsessi kaasatud; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon tagaks protsessi demokraatlikuma legitiimsuse riikide parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna kaasamise teel;

| 4. | nõuab tungivalt, et komisjon hoiduks oma soovitustes liikmesriikidele kohaldamast kõigi suhtes ühetaolist lähenemisviisi ning tagaks, et sellised soovitused tehakse vastavalt asjaomase liikmesriigi konkreetsetele vajadustele; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et komisjon hoiduks oma soovitustes liikmesriikidele kohaldamast kõigi suhtes ühetaolist lähenemisviisi ning tagaks, et sellised soovitused tehakse vastavalt asjaomase liikmesriigi konkreetsetele vajadustele;

| 5. | tuletab meelde, et Euroopa poolaasta võimaldab vajalikku eelnevat järelevalvet ja kooskõlastamist euroalal, nii eelarveprojektide kavade vahetamise kui ka kõikide oluliste majanduspoliitika reformikavade eelneva läbiarutamise teel, mis võimaldab vähendada ja/või kõrvaldada liikmesriikide meetmete võimalikku ülekanduvat negatiivset mõju teistele riikidele või tervele euroalale; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et Euroopa poolaasta võimaldab vajalikku eelnevat järelevalvet ja kooskõlastamist euroalal, nii eelarveprojektide kavade vahetamise kui ka kõikide oluliste majanduspoliitika reformikavade eelneva läbiarutamise teel, mis võimaldab vähendada ja/või kõrvaldada liikmesriikide meetmete võimalikku ülekanduvat negatiivset mõju teistele riikidele või tervele euroalale;

| 6. | väljendab heameelt kavandatud meetmete üle ja usub, et neid tuleb järkjärgult parandada, et saavutada terve ja jätkusuutlik riigi rahandus, võimalikult vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust ja parandada konkurentsivõimet, mille abil saavutada suurem majanduskasv ja tööhõive; rõhutab, et eri liikmesriikide soovitused peavad olema sisemiselt ja omavahel ühtsed, et vaja on paremini kasutada makromajanduslikku tulemustabelit ja võtta arvesse iga liikmesriigi majanduspoliitika negatiivset ülekanduvat mõju; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt kavandatud meetmete üle ja usub, et neid tuleb järkjärgult parandada, et saavutada terve ja jätkusuutlik riigi rahandus, võimalikult vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust ja parandada konkurentsivõimet, mille abil saavutada suurem majanduskasv ja tööhõive; rõhutab, et eri liikmesriikide soovitused peavad olema sisemiselt ja omavahel ühtsed, et vaja on paremini kasutada makromajanduslikku tulemustabelit ja võtta arvesse iga liikmesriigi majanduspoliitika negatiivset ülekanduvat mõju;

| 7. | märgib, et komisjon rõhutab vajadust viia Euroopas läbi kasvu ja konkurentsivõimet edendavaid struktuurireforme, et kriisiga toime tulla ja taastada ELi silmapaistev roll maailma majanduses; toetab kindlalt komisjoni jõupingutusi makromajanduslike tasakaalunihete vähendamisel euroalas; nõuab, et komisjon selle kallal veel rohkem tööd teeks; |
| --- | --- |

7.

märgib, et komisjon rõhutab vajadust viia Euroopas läbi kasvu ja konkurentsivõimet edendavaid struktuurireforme, et kriisiga toime tulla ja taastada ELi silmapaistev roll maailma majanduses; toetab kindlalt komisjoni jõupingutusi makromajanduslike tasakaalunihete vähendamisel euroalas; nõuab, et komisjon selle kallal veel rohkem tööd teeks;

| 8. | ootab komisjoni eeldatavalt 2012. aasta sügisel ilmuvat eriuuringut puudu- ja ülejääkide omavaheliste seoste kohta euroalas; |
| --- | --- |

8.

ootab komisjoni eeldatavalt 2012. aasta sügisel ilmuvat eriuuringut puudu- ja ülejääkide omavaheliste seoste kohta euroalas;

| 9. | väljendab heameelt ressursitõhususe programmide rõhutamise üle, kuna neil on märkimisväärne tööhõivepotentsiaal ning samas on need kasulikud ka keskkonnale, loovad jätkusuutlikke töökohti ning pakuvad selget tasuvust nii riiklike kui ka erafinantseeringute puhul; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt ressursitõhususe programmide rõhutamise üle, kuna neil on märkimisväärne tööhõivepotentsiaal ning samas on need kasulikud ka keskkonnale, loovad jätkusuutlikke töökohti ning pakuvad selget tasuvust nii riiklike kui ka erafinantseeringute puhul;

| 10. | märgib, et enamik struktuurireforme keskenduvad vähestele valdkondadele, nagu tööturud (sealhulgas palkade kindlaksmääramine), maksusüsteem, pangandussektor, pensionisüsteem, teenindussektor (põhjendamatute piirangute kõrvaldamine reguleeritud ameti- ja kutsealadel), teatud tegevusvaldkondade liberaliseerimine, riiklike kulutuste tõhususe ja kvaliteedi parandamine, bürokraatia vähendamine, ebavajalike valitsustasandite vältimine, maksudest kõrvalehoidmisega võitlemine ning hüpoteegi- ja kinnisvaraturu reformimine; tunnistab, et palju on veel teha, ja on seisukohal, et tuleb paika panna õiged alused ja et on veel arenguvõimalusi; |
| --- | --- |

10.

märgib, et enamik struktuurireforme keskenduvad vähestele valdkondadele, nagu tööturud (sealhulgas palkade kindlaksmääramine), maksusüsteem, pangandussektor, pensionisüsteem, teenindussektor (põhjendamatute piirangute kõrvaldamine reguleeritud ameti- ja kutsealadel), teatud tegevusvaldkondade liberaliseerimine, riiklike kulutuste tõhususe ja kvaliteedi parandamine, bürokraatia vähendamine, ebavajalike valitsustasandite vältimine, maksudest kõrvalehoidmisega võitlemine ning hüpoteegi- ja kinnisvaraturu reformimine; tunnistab, et palju on veel teha, ja on seisukohal, et tuleb paika panna õiged alused ja et on veel arenguvõimalusi;

| 11. | väljendab muret seoses asjaoluga, et nendele liikmesriikidele, kellele on määratud finantsabi programm, ei ole strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide suhtes tehtud ühtegi soovitust; palub komisjonil hinnata majanduse kohandamise programmi mõju strateegia „Euroopa 2020” peamiste eesmärkide täitmisel tehtavatele edusammudele ning esitada programmi muutmiseks ettepanekuid, et kooskõlastada programm strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega; |
| --- | --- |

11.

väljendab muret seoses asjaoluga, et nendele liikmesriikidele, kellele on määratud finantsabi programm, ei ole strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide suhtes tehtud ühtegi soovitust; palub komisjonil hinnata majanduse kohandamise programmi mõju strateegia „Euroopa 2020” peamiste eesmärkide täitmisel tehtavatele edusammudele ning esitada programmi muutmiseks ettepanekuid, et kooskõlastada programm strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega;

| 12. | tunnustab komisjoni rõhuasetust tööturureformidele eesmärgiga suurendada euroala konkurentsivõimet; on arvamusel, et palgatõus peab sõltuma tootlikkusest; nõustub samuti komisjoniga, kes rõhutab, kui tähtis on pensionisüsteemide pikaajaline jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

12.

tunnustab komisjoni rõhuasetust tööturureformidele eesmärgiga suurendada euroala konkurentsivõimet; on arvamusel, et palgatõus peab sõltuma tootlikkusest; nõustub samuti komisjoniga, kes rõhutab, kui tähtis on pensionisüsteemide pikaajaline jätkusuutlikkus;

| 13. | palub komisjonil olla oma soovitustes selgem, põhjalikum ja järjekindlam ning jälgida rohkem varem antud soovituste järgimist, sh selgitada ja hinnata üksikasjalikumalt selliseid juhtumeid, kus komisjon arvab, et riik on ainult osaliselt soovitusi järginud, ning võtta täiel määral arvesse iga liikmesriigi erinevaid majanduslikke ja sotsiaalseid olusid; on seisukohal, et komisjon peaks esitama liikmesriikidele soovitusi, kuidas viia miinimumi oma sisemiste poliitikameetmete ülekanduvat negatiivset mõju ja hõlbustada teiste liikmesriikide nõuetele vastavust; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil olla oma soovitustes selgem, põhjalikum ja järjekindlam ning jälgida rohkem varem antud soovituste järgimist, sh selgitada ja hinnata üksikasjalikumalt selliseid juhtumeid, kus komisjon arvab, et riik on ainult osaliselt soovitusi järginud, ning võtta täiel määral arvesse iga liikmesriigi erinevaid majanduslikke ja sotsiaalseid olusid; on seisukohal, et komisjon peaks esitama liikmesriikidele soovitusi, kuidas viia miinimumi oma sisemiste poliitikameetmete ülekanduvat negatiivset mõju ja hõlbustada teiste liikmesriikide nõuetele vastavust;

| 14. | märgib, et komisjon nõuab käesoleva aasta riigispetsiifilistes soovitustes paljudelt liikmesriikidelt tungivalt, et nad korraldaksid ümber oma riiklikud palgakujundussüsteemid ja/või vähendaksid riigi palgatasemeid; rõhutab, et sotsiaalpartnerite sõltumatus on iga hästi toimiva tööturu otsustava tähtsusega element ja sellega tuleks arvestada; |
| --- | --- |

14.

märgib, et komisjon nõuab käesoleva aasta riigispetsiifilistes soovitustes paljudelt liikmesriikidelt tungivalt, et nad korraldaksid ümber oma riiklikud palgakujundussüsteemid ja/või vähendaksid riigi palgatasemeid; rõhutab, et sotsiaalpartnerite sõltumatus on iga hästi toimiva tööturu otsustava tähtsusega element ja sellega tuleks arvestada;

| 15. | kinnitab veel kord, et ainult komisjon saab välja arendada tõeliselt üksikasjaliku Euroopa makromajanduse kava, millega saab võimendada majanduskasvu ja tööhõivet, ning nõuab tungivalt, et komisjon võimaldaks konkreetseid soovitusi muuta, kui need on osutunud määratud eesmärkide saavutamiseks sobimatuteks; on arvamusel, et sellise kava järgimiseks peaks komisjon tegema ettepaneku kasutada Euroopa vahendeid võimalikult tõhusalt ning otsima võimalusi, kuidas kohandada neid ELi praegustele vajadustele; see nõuab piisavat rahastamist; |
| --- | --- |

15.

kinnitab veel kord, et ainult komisjon saab välja arendada tõeliselt üksikasjaliku Euroopa makromajanduse kava, millega saab võimendada majanduskasvu ja tööhõivet, ning nõuab tungivalt, et komisjon võimaldaks konkreetseid soovitusi muuta, kui need on osutunud määratud eesmärkide saavutamiseks sobimatuteks; on arvamusel, et sellise kava järgimiseks peaks komisjon tegema ettepaneku kasutada Euroopa vahendeid võimalikult tõhusalt ning otsima võimalusi, kuidas kohandada neid ELi praegustele vajadustele; see nõuab piisavat rahastamist;

| 16. | selleks et suurendada protsessi tõhusust, rõhutab vajadust kooskõlastada paremini iga-aastase majanduskasvu analüüsi (mille sihtrühm on EL-27 tervikuna) ja majanduse juhtimist käsitleva kuue seadusandliku ettepaneku paketiga kehtestatud häiremehhanismi aruande (mille sihtrühm on ainult konkreetsed liikmesriigid) väljaandmise ajastust; |
| --- | --- |

16.

selleks et suurendada protsessi tõhusust, rõhutab vajadust kooskõlastada paremini iga-aastase majanduskasvu analüüsi (mille sihtrühm on EL-27 tervikuna) ja majanduse juhtimist käsitleva kuue seadusandliku ettepaneku paketiga kehtestatud häiremehhanismi aruande (mille sihtrühm on ainult konkreetsed liikmesriigid) väljaandmise ajastust;

| 17. | toonitab, et iga-aastane majanduskasvu analüüs põhineb komisjoni sügisel tehtud prognoosidel; rõhutab seega vajadust võtta arvesse võimalikku eksimist prognoosides, sest nendel võivad olla tagajärjed eelarve kohandamisele, mida liikmesriikidelt nõutakse; |
| --- | --- |

17.

toonitab, et iga-aastane majanduskasvu analüüs põhineb komisjoni sügisel tehtud prognoosidel; rõhutab seega vajadust võtta arvesse võimalikku eksimist prognoosides, sest nendel võivad olla tagajärjed eelarve kohandamisele, mida liikmesriikidelt nõutakse;

| 18. | juhib tähelepanu asjaolule, et struktuurireformid võivad tulemusi anda vaid keskpikas ja pikas perspektiivis ja ei pruugi iseenesest aidata välja tulla majanduslanguse spiraalist, milles EL praegu asub; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu asjaolule, et struktuurireformid võivad tulemusi anda vaid keskpikas ja pikas perspektiivis ja ei pruugi iseenesest aidata välja tulla majanduslanguse spiraalist, milles EL praegu asub;

| 19. | kutsub komisjoni üles lisama Euroopa poolaastasse strateegiat „Euroopa 2020” ja tagama selle paremat kajastamist riigispetsiifilistes soovitustes, kaasates näiteks poliitikameetmed noorte tööpuuduse probleemi lahendamiseks ja vaesusega võitlemiseks; märgib, et paljudes riikides on strateegia „Euroopa 2020” sotsiaalsete ja keskkonnaeesmärkide saavutamisel tehtud vähe edusamme või puuduvad need üldse, mistõttu on EL tervikuna strateegia „Euroopa 2020” täitmise ajakavast maas; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles lisama Euroopa poolaastasse strateegiat „Euroopa 2020” ja tagama selle paremat kajastamist riigispetsiifilistes soovitustes, kaasates näiteks poliitikameetmed noorte tööpuuduse probleemi lahendamiseks ja vaesusega võitlemiseks; märgib, et paljudes riikides on strateegia „Euroopa 2020” sotsiaalsete ja keskkonnaeesmärkide saavutamisel tehtud vähe edusamme või puuduvad need üldse, mistõttu on EL tervikuna strateegia „Euroopa 2020” täitmise ajakavast maas;

| 20. | väljendab heameelt komisjoni 27. juuni 2012. aasta olulise algatuse üle tugevdada võitlust maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu; rõhutab, et suuremad jõupingutused selles valdkonnas – riikide ja ELi tasandil ning ka suhetes kolmandate riikidega – peaksid olema riigi rahanduse konsolideerimiseks rakendatavate programmide otsustav osa; nõuab algatuses seatud kõrgetasemeliste eesmärkide täiel määral elluviimist tulevastes õigusakti ettepanekutes ning nende selget kajastamist pidevas töös Euroopa poolaasta raames; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt komisjoni 27. juuni 2012. aasta olulise algatuse üle tugevdada võitlust maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu; rõhutab, et suuremad jõupingutused selles valdkonnas – riikide ja ELi tasandil ning ka suhetes kolmandate riikidega – peaksid olema riigi rahanduse konsolideerimiseks rakendatavate programmide otsustav osa; nõuab algatuses seatud kõrgetasemeliste eesmärkide täiel määral elluviimist tulevastes õigusakti ettepanekutes ning nende selget kajastamist pidevas töös Euroopa poolaasta raames;

| 21. | julgustab liikmesriike rangelt järgima stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirju, mida on muudetud majanduse juhtimist käsitleva kuue seadusandliku ettepaneku paketiga, viies selleks läbi diferentseeritud majanduskasvu soosiva eelarve konsolideerimise ja võttes seejuures arvesse iga riigi olukorda, ning muutma riigi rahanduse paindlikumaks ja tagama, et Euroopa majandus muutuks jätkusuutlikumaks ja väheneks pangandussektori surve; usub kindlalt, et eelarvedistsipliini jätkusuutlikkust ja eelarveasutusi tuleks tugevdada nii riiklikul kui ka riiklikust tasandist allpool oleval tasandil, ning et valitsemiskulutused tuleks suunata pikaajalistesse investeeringutesse, mis toetaksid jätkusuutlikku majanduskasvu; kutsub liikmesriike üles vältima soovimatut negatiivset ülekanduvat mõju, hõlbustades teiste liikmesriikide nõuetele vastavust, eelkõige võttes oma poliitika koostamisel nõuetekohaselt arvesse teistele liikmesriikidele tehtud soovitusi; |
| --- | --- |

21.

julgustab liikmesriike rangelt järgima stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirju, mida on muudetud majanduse juhtimist käsitleva kuue seadusandliku ettepaneku paketiga, viies selleks läbi diferentseeritud majanduskasvu soosiva eelarve konsolideerimise ja võttes seejuures arvesse iga riigi olukorda, ning muutma riigi rahanduse paindlikumaks ja tagama, et Euroopa majandus muutuks jätkusuutlikumaks ja väheneks pangandussektori surve; usub kindlalt, et eelarvedistsipliini jätkusuutlikkust ja eelarveasutusi tuleks tugevdada nii riiklikul kui ka riiklikust tasandist allpool oleval tasandil, ning et valitsemiskulutused tuleks suunata pikaajalistesse investeeringutesse, mis toetaksid jätkusuutlikku majanduskasvu; kutsub liikmesriike üles vältima soovimatut negatiivset ülekanduvat mõju, hõlbustades teiste liikmesriikide nõuetele vastavust, eelkõige võttes oma poliitika koostamisel nõuetekohaselt arvesse teistele liikmesriikidele tehtud soovitusi;

| 22. | väljendab heameelt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpetamise üle paljude liikmesriikide puhul; loodab, et lähitulevikus saab lõpetada rohkem menetlusi; nõuab tungivalt, et kõik poliitilised juhid jätkaksid oma tööd sellel alal ja jääksid oma võetud kohustustele kindlaks, võttes nõuetekohaselt arvesse makromajanduslikku konteksti; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpetamise üle paljude liikmesriikide puhul; loodab, et lähitulevikus saab lõpetada rohkem menetlusi; nõuab tungivalt, et kõik poliitilised juhid jätkaksid oma tööd sellel alal ja jääksid oma võetud kohustustele kindlaks, võttes nõuetekohaselt arvesse makromajanduslikku konteksti;

| 23. | tunnistab, et kõikidelt Euroopa kodanikelt on viimastel aastatel nõutud väga suuri jõupingutusi; |
| --- | --- |

23.

tunnistab, et kõikidelt Euroopa kodanikelt on viimastel aastatel nõutud väga suuri jõupingutusi;

| 24. | kutsub kõiki osapooli tungivalt üles kiiresti nõustuma kahe seadusandliku ettepaneku paketiga, et täiendada kaasotsustamismenetluse alusel vastu võetud kehtivaid õigusakte; |
| --- | --- |

24.

kutsub kõiki osapooli tungivalt üles kiiresti nõustuma kahe seadusandliku ettepaneku paketiga, et täiendada kaasotsustamismenetluse alusel vastu võetud kehtivaid õigusakte;

| 25. | nõuab, et nõukogu otsuse vastuvõtmisel osalenud osalised ei seaks neid otsuseid peagi pärast nende vastuvõtmist kahtluse alla; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et nõukogu otsuse vastuvõtmisel osalenud osalised ei seaks neid otsuseid peagi pärast nende vastuvõtmist kahtluse alla;

| 26. | kiidab heaks Euroopa Parlamendi ja riikide esindajate vahelise seni peetud majandusdialoogi; rõhutab selle dialoogi olulisust täielikult toimiva Euroopa poolaasta raamistiku saavutamisel ja demokraatliku aruandekohustuse vajaliku taseme saavutamisel kõigi asjaga seotud osaliste puhul; kinnitab taas oma soovi pidada edasisi dialooge, mis peavad moodustama olulise osa kogu Euroopat hõlmavas tõhustatud arutelus, mis käsitleb majandus- ja sotsiaalseid prioriteete ja vahendeid; usub, et majandusdialoog on oluline verstapost teel suurema demokraatliku aruandekohustuse poole majanduspoliitika järelevalves ning majandus- ja rahaliidu sisesel kooskõlastamisel; |
| --- | --- |

26.

kiidab heaks Euroopa Parlamendi ja riikide esindajate vahelise seni peetud majandusdialoogi; rõhutab selle dialoogi olulisust täielikult toimiva Euroopa poolaasta raamistiku saavutamisel ja demokraatliku aruandekohustuse vajaliku taseme saavutamisel kõigi asjaga seotud osaliste puhul; kinnitab taas oma soovi pidada edasisi dialooge, mis peavad moodustama olulise osa kogu Euroopat hõlmavas tõhustatud arutelus, mis käsitleb majandus- ja sotsiaalseid prioriteete ja vahendeid; usub, et majandusdialoog on oluline verstapost teel suurema demokraatliku aruandekohustuse poole majanduspoliitika järelevalves ning majandus- ja rahaliidu sisesel kooskõlastamisel;

| 27. | võtab murega teadmiseks, et Euroopa Parlamendi rolli on majanduskriisist põhjustatud otsuste langetamises pidevalt vähendatud ja on seisukohal, et parlament tuleb kaasata otsustusprotsessi, et suurendada kõiki kodanikke mõjutavate otsuste legitiimsust; |
| --- | --- |

27.

võtab murega teadmiseks, et Euroopa Parlamendi rolli on majanduskriisist põhjustatud otsuste langetamises pidevalt vähendatud ja on seisukohal, et parlament tuleb kaasata otsustusprotsessi, et suurendada kõiki kodanikke mõjutavate otsuste legitiimsust;

| 28. | peab oluliseks suurendada poolaasta legitiimsust ja kaotada praegune õiguslik ebaselgus, mis võib tulevikus põhjustada institutsionaalseid konflikte, sealhulgas volituste ja vastutuse lisamist ja dubleerimist ning ELi institutsionaalse raamistiku ebaselgust ja keerukuse suurenemist; |
| --- | --- |

28.

peab oluliseks suurendada poolaasta legitiimsust ja kaotada praegune õiguslik ebaselgus, mis võib tulevikus põhjustada institutsionaalseid konflikte, sealhulgas volituste ja vastutuse lisamist ja dubleerimist ning ELi institutsionaalse raamistiku ebaselgust ja keerukuse suurenemist;

| 29. | peab kahetsusväärseks, et parlamentaarsel kontrollil on selles protsessis ainult väike roll; rõhutab et Euroopa poolaasta ei tohi mingil juhul ohustada Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide õigusi; |
| --- | --- |

29.

peab kahetsusväärseks, et parlamentaarsel kontrollil on selles protsessis ainult väike roll; rõhutab et Euroopa poolaasta ei tohi mingil juhul ohustada Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide õigusi;

| 30. | palub, et komisjon annaks aru, milliseid edusamme on tehtud seoses Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2011. aasta resolutsioonis (majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta kohta) esitatud üleskutsega, et komisjon paluks kodanikuühiskonnal ja sotsiaalpartneritel koostada iga-aastane variaruanne, milles käsitletakse liikmesriikide edusamme peamiste eesmärkide saavutamisel ja riiklikes reformikavades esitatud meetmete rakendamisel; |
| --- | --- |

30.

palub, et komisjon annaks aru, milliseid edusamme on tehtud seoses Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2011. aasta resolutsioonis (majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta kohta) esitatud üleskutsega, et komisjon paluks kodanikuühiskonnal ja sotsiaalpartneritel koostada iga-aastane variaruanne, milles käsitletakse liikmesriikide edusamme peamiste eesmärkide saavutamisel ja riiklikes reformikavades esitatud meetmete rakendamisel;

| 31. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles leppima kokku konkreetsetes meetmetes, et parandada sotsiaalpartnerite, vabaühenduste ja kohalike ametiasutuste osalemist kestliku poliitika sõnastamisel ja rakendamisel Euroopa poolaasta raames nii riikide kui ka Euroopa tasandil; väljendab heameelt selle üle, et eesistujariik Küpros on nimetanud selle ülesande üheks oma prioriteediks; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles leppima kokku konkreetsetes meetmetes, et parandada sotsiaalpartnerite, vabaühenduste ja kohalike ametiasutuste osalemist kestliku poliitika sõnastamisel ja rakendamisel Euroopa poolaasta raames nii riikide kui ka Euroopa tasandil; väljendab heameelt selle üle, et eesistujariik Küpros on nimetanud selle ülesande üheks oma prioriteediks;

| 32. | rõhutab vajadust tugevdada eurorühma töömeetodeid, et suurendada tema üldist aruandekohustust Euroopa Parlamendi ees; usub jätkuvalt, et on vaja minna üle tugevamale ühenduse tasandi lähenemisele; |
| --- | --- |

32.

rõhutab vajadust tugevdada eurorühma töömeetodeid, et suurendada tema üldist aruandekohustust Euroopa Parlamendi ees; usub jätkuvalt, et on vaja minna üle tugevamale ühenduse tasandi lähenemisele;

| 33. | on arvamusel, et majanduslikku dialoogi tuleks laiendada vastavalt Euroopa Keskpangaga peetavale rahandusalasele dialoogile, et see hõlmaks korrapäraseid arutelusid Euroopa Parlamendi, komisjoni ja ECOFINi nõukogu eesistuja vahel iga-aastase majanduskasvu analüüsi ja riigipõhiste soovituste koostamise ja järelmeetmete teemal; |
| --- | --- |

33.

on arvamusel, et majanduslikku dialoogi tuleks laiendada vastavalt Euroopa Keskpangaga peetavale rahandusalasele dialoogile, et see hõlmaks korrapäraseid arutelusid Euroopa Parlamendi, komisjoni ja ECOFINi nõukogu eesistuja vahel iga-aastase majanduskasvu analüüsi ja riigipõhiste soovituste koostamise ja järelmeetmete teemal;

| 34. | kinnitab veel kord, et majanduspoliitika kooskõlastamisse on vaja kaasata Euroopa Parlament – Euroopa ainus seaduslikult valitud riigiülene institutsioon; |
| --- | --- |

34.

kinnitab veel kord, et majanduspoliitika kooskõlastamisse on vaja kaasata Euroopa Parlament – Euroopa ainus seaduslikult valitud riigiülene institutsioon;

| 35. | tuletab meelde, et Euroopa Parlamenti tuleks tunnustada sobiva demokraatliku foorumina Euroopa poolaasta lõpus sellele üldhinnangu andmiseks; on veendunud, et selle tunnistamise märgina peaksid ELi institutsioonide ja protsessi kaasatud majandusorganisatsioonide esindajad andma Euroopa Parlamendi liikmetele teavet, kui nad seda küsivad; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, et Euroopa Parlamenti tuleks tunnustada sobiva demokraatliku foorumina Euroopa poolaasta lõpus sellele üldhinnangu andmiseks; on veendunud, et selle tunnistamise märgina peaksid ELi institutsioonide ja protsessi kaasatud majandusorganisatsioonide esindajad andma Euroopa Parlamendi liikmetele teavet, kui nad seda küsivad;

| 36. | kordab oma tungivat üleskutset võtta meetmeid, et parandada finantssüsteemi stabiilsust euroalas ja toetada tugevamal demokraatlikul legitiimsusel ja aruandekohustusel põhineva tõelise majandus- ja rahaliidu loomist, ning viia ellu strateegia „Euroopa 2020”; tuletab meelde, et sellised meetmed on vajalikud kogu maailmas stabiilsuse taastamiseks, sest liit on maailma mastaabis üks otsustav osaleja; nõuab tungivalt, et kõik poliitilised juhid võtaksid vajalikud meetmed selle eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

36.

kordab oma tungivat üleskutset võtta meetmeid, et parandada finantssüsteemi stabiilsust euroalas ja toetada tugevamal demokraatlikul legitiimsusel ja aruandekohustusel põhineva tõelise majandus- ja rahaliidu loomist, ning viia ellu strateegia „Euroopa 2020”; tuletab meelde, et sellised meetmed on vajalikud kogu maailmas stabiilsuse taastamiseks, sest liit on maailma mastaabis üks otsustav osaleja; nõuab tungivalt, et kõik poliitilised juhid võtaksid vajalikud meetmed selle eesmärgi saavutamiseks;

| 37. | tuletab meelde, et komisjoni soovitused esitatakse Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel; |
| --- | --- |

37.

tuletab meelde, et komisjoni soovitused esitatakse Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel;

| 38. | tuletab meelde, et nõukogu otsuseid komisjoni soovitusi mitte järgida tuleb nõuetekohaselt selgitada ja nende kohta tuleb esitada põhjalik seletuskiri; väljendab heameelt kuue seadusandliku ettepaneku paketiga riigispetsiifiliste soovituste suhtes kehtestatud põhimõtte „täida või selgita” üle; usub, et selline klausel suurendab ELi poolaasta protsessi läbipaistvust ja kontrollimist; |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde, et nõukogu otsuseid komisjoni soovitusi mitte järgida tuleb nõuetekohaselt selgitada ja nende kohta tuleb esitada põhjalik seletuskiri; väljendab heameelt kuue seadusandliku ettepaneku paketiga riigispetsiifiliste soovituste suhtes kehtestatud põhimõtte „täida või selgita” üle; usub, et selline klausel suurendab ELi poolaasta protsessi läbipaistvust ja kontrollimist;

| 39. | komisjon peaks majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaastat aluseks võttes (kodifitseeritud määruses (EÜ) nr 1466/97) esitama raammääruse ettepaneku, milles täpsustataks liikmesriikide ja ELi institutsioonide rolle (sh ajakava) poolaasta tsükli eri etappidel; |
| --- | --- |

39.

komisjon peaks majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaastat aluseks võttes (kodifitseeritud määruses (EÜ) nr 1466/97) esitama raammääruse ettepaneku, milles täpsustataks liikmesriikide ja ELi institutsioonide rolle (sh ajakava) poolaasta tsükli eri etappidel;

Valdkondlik panus 2012. aasta Euroopa poolaastasse

Tööhõive- ja sotsiaalpoliitika

| 40. | väljendab heameelt komisjoni teatise „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” (COM(2012)0173) ja sellega kaasnevate komisjoni talituste töödokumentide üle; palub komisjonil seada 2013. aasta majanduskasvu analüüsis peamiseks prioriteediks suutlikkuse luua töökohti rohelise majanduse, tervishoiu ja sotsiaalhoolekande ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkondades; |
| --- | --- |

40.

väljendab heameelt komisjoni teatise „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” (COM(2012)0173) ja sellega kaasnevate komisjoni talituste töödokumentide üle; palub komisjonil seada 2013. aasta majanduskasvu analüüsis peamiseks prioriteediks suutlikkuse luua töökohti rohelise majanduse, tervishoiu ja sotsiaalhoolekande ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkondades;

| 41. | mõistab hukka asjaolu, et vaatamata 2012. aasta Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel antud poliitilistele lubadustele ning tööhõivepaketiga seotud komisjoni suunistele ei esitanud enamik liikmesriike koos oma 2012. aasta riiklike reformikavadega riiklikku töökohtade loomise kava; peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon ei ole liikmesriike selleks kohustanud, ning nõuab tungivalt, et komisjon kutsuks liikmesriike üles esitama oma riiklikud töökohtade loomise kavad võimalikult kiiresti; nõuab lisaks, et riiklikes töökohtade loomise kavades esitataks töökohtade loomise ja keskkonnasäästliku tööhõive edendamise mitmekülgsed meetmed, tööhõivepoliitika ja rahastamisvahendite vahelised seosed, tööturureformid, selge ajakava mitmeaastase reformikava rakendamiseks järgmise 12 kuu jooksul ning nii valdkonnad kui ka piirkonnad, mille puhul on märgata teatavate erialaste oskuste nappust või ülejääki; kutsub komisjoni tegema teoks oma kava luua objektiivsetel andmetel põhinev tööturu jälgimissüsteem ning individuaalne jälgimissüsteem nende riikide jaoks, kes ei täida riigipõhiseid soovitusi; |
| --- | --- |

41.

mõistab hukka asjaolu, et vaatamata 2012. aasta Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel antud poliitilistele lubadustele ning tööhõivepaketiga seotud komisjoni suunistele ei esitanud enamik liikmesriike koos oma 2012. aasta riiklike reformikavadega riiklikku töökohtade loomise kava; peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon ei ole liikmesriike selleks kohustanud, ning nõuab tungivalt, et komisjon kutsuks liikmesriike üles esitama oma riiklikud töökohtade loomise kavad võimalikult kiiresti; nõuab lisaks, et riiklikes töökohtade loomise kavades esitataks töökohtade loomise ja keskkonnasäästliku tööhõive edendamise mitmekülgsed meetmed, tööhõivepoliitika ja rahastamisvahendite vahelised seosed, tööturureformid, selge ajakava mitmeaastase reformikava rakendamiseks järgmise 12 kuu jooksul ning nii valdkonnad kui ka piirkonnad, mille puhul on märgata teatavate erialaste oskuste nappust või ülejääki; kutsub komisjoni tegema teoks oma kava luua objektiivsetel andmetel põhinev tööturu jälgimissüsteem ning individuaalne jälgimissüsteem nende riikide jaoks, kes ei täida riigipõhiseid soovitusi;

| 42. | teeb ettepaneku, et komisjon teostaks riiklike töökohtade loomise kavade koostamise üle järelevalvet; |
| --- | --- |

42.

teeb ettepaneku, et komisjon teostaks riiklike töökohtade loomise kavade koostamise üle järelevalvet;

| 43. | juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalmajandusettevõtted on Euroopa sotsiaalse mudeli ja ühtse turu osa, mistõttu väärivad need suurt tunnustust ja toetust ning seega tuleks Euroopa poliitikat kujundades arvesse võtta ka sotsiaalmajandusettevõtete eripära; kordab komisjonile esitatud üleskutset töötada välja sotsiaalse ettevõtluse raamistik, milles tunnustataks selle elemente ning kaasataks nii liikmesriigid kui ka sidusrühmad, et ergutada parimate tavade vahetamist, sest sotsiaalne ettevõtlus on Euroopa sotsiaalse mudeli ja ühtse turu oluline element; |
| --- | --- |

43.

juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalmajandusettevõtted on Euroopa sotsiaalse mudeli ja ühtse turu osa, mistõttu väärivad need suurt tunnustust ja toetust ning seega tuleks Euroopa poliitikat kujundades arvesse võtta ka sotsiaalmajandusettevõtete eripära; kordab komisjonile esitatud üleskutset töötada välja sotsiaalse ettevõtluse raamistik, milles tunnustataks selle elemente ning kaasataks nii liikmesriigid kui ka sidusrühmad, et ergutada parimate tavade vahetamist, sest sotsiaalne ettevõtlus on Euroopa sotsiaalse mudeli ja ühtse turu oluline element;

| 44. | toonitab, kui oluline on tagada suurem sotsiaalne ühtekuuluvus, kasutades selleks muu hulgas ettevõtetevahelist koostööd – seda koostööd saaks märkimisväärselt suurendada, kui lubada ettevõtetel edendada oma uuenduslikke ja positiivseid sotsiaalseid meetmeid teatava märgise abil, mis võimaldaks meelitada ligi uusi investoreid ning toetada pikemas plaanis Euroopa sotsiaalse mudeli arengut; |
| --- | --- |

44.

toonitab, kui oluline on tagada suurem sotsiaalne ühtekuuluvus, kasutades selleks muu hulgas ettevõtetevahelist koostööd – seda koostööd saaks märkimisväärselt suurendada, kui lubada ettevõtetel edendada oma uuenduslikke ja positiivseid sotsiaalseid meetmeid teatava märgise abil, mis võimaldaks meelitada ligi uusi investoreid ning toetada pikemas plaanis Euroopa sotsiaalse mudeli arengut;

| 45. | väljendab heameelt selle üle, et nüüd tunnistatakse, kui oluline on VKEde juurdepääs rahastamisele – VKEd on ELi tööhõive ning töökohtade loomise nurgakiviks ning nad on võimelised noorte töötust oluliselt vähendama ja soolist tasakaalustatust märkimisväärselt suurendama; nõuab tungivalt, et liikmesriigid muudaksid VKEde juurdepääsu rahastamisele oma riiklikes majanduskasvu kavades täielikuks prioriteediks; |
| --- | --- |

45.

väljendab heameelt selle üle, et nüüd tunnistatakse, kui oluline on VKEde juurdepääs rahastamisele – VKEd on ELi tööhõive ning töökohtade loomise nurgakiviks ning nad on võimelised noorte töötust oluliselt vähendama ja soolist tasakaalustatust märkimisväärselt suurendama; nõuab tungivalt, et liikmesriigid muudaksid VKEde juurdepääsu rahastamisele oma riiklikes majanduskasvu kavades täielikuks prioriteediks;

| 46. | peab kahetsusväärseks, et nõukogu ei võtnud oma 2012. aasta suunistes arvesse parlamendi palvet keskenduda töökvaliteedile; nõustub komisjoniga, et töötajale tuleks kõigi töölepingutega tagada peamised õigused (sh pensioniõigused, sotsiaalkaitse ning juurdepääs elukestvale õppele); palub komisjonil lisada oma 2013. aasta majanduskasvu analüüsi töökvaliteet, koolitus ja täiendkoolitus, töötajate põhiõigused ning tööturul liikuvuse, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ja piiriülese liikuvuse toetamine, suurendades ühelt töökohalt teisele liikuvate töötajate turvalisust; |
| --- | --- |

46.

peab kahetsusväärseks, et nõukogu ei võtnud oma 2012. aasta suunistes arvesse parlamendi palvet keskenduda töökvaliteedile; nõustub komisjoniga, et töötajale tuleks kõigi töölepingutega tagada peamised õigused (sh pensioniõigused, sotsiaalkaitse ning juurdepääs elukestvale õppele); palub komisjonil lisada oma 2013. aasta majanduskasvu analüüsi töökvaliteet, koolitus ja täiendkoolitus, töötajate põhiõigused ning tööturul liikuvuse, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ja piiriülese liikuvuse toetamine, suurendades ühelt töökohalt teisele liikuvate töötajate turvalisust;

| 47. | kutsub liikmesriike üles võitlema selliste töölepingute kasutamise ja leviku vastu, mis ei võimalda töötajale inimväärseid tingimusi, ning tõkestama näilist FIEna tegutsemist, tagades samal ajal, et ajutiste või osaajatöö lepingutega töötajatel või füüsilisest isikust ettevõtjatel on piisav sotsiaalkaitse ja ligipääs koolitusele (võimalusel ka täiendkoolitusele); kutsub liikmesriike üles rakendama asjakohaseid raamlepinguid; |
| --- | --- |

47.

kutsub liikmesriike üles võitlema selliste töölepingute kasutamise ja leviku vastu, mis ei võimalda töötajale inimväärseid tingimusi, ning tõkestama näilist FIEna tegutsemist, tagades samal ajal, et ajutiste või osaajatöö lepingutega töötajatel või füüsilisest isikust ettevõtjatel on piisav sotsiaalkaitse ja ligipääs koolitusele (võimalusel ka täiendkoolitusele); kutsub liikmesriike üles rakendama asjakohaseid raamlepinguid;

| 48. | nõuab tööturu paindlikkuse suurendamist tänapäevaste töölepinguliikide kasutuselevõtu abil; tunnistab, et osalise ajaga töötamine on sageli töötaja enda valik, eriti naiste puhul; |
| --- | --- |

48.

nõuab tööturu paindlikkuse suurendamist tänapäevaste töölepinguliikide kasutuselevõtu abil; tunnistab, et osalise ajaga töötamine on sageli töötaja enda valik, eriti naiste puhul;

| 49. | väljendab heameelt soovituste üle, mis käsitlevad naiste madalat osalust tööturul; märgib sellegipoolest, et praegu puudub selline üldisem soolise võrdõiguslikkuse mõõde, mis arvestaks lisaks tööhõivemäärale ka muid aspekte; palub komisjonil oma poliitikasuunistes käsitleda segregatsiooni tööturul, hoolduskohustuste ebavõrdset jaotust ja eelarve konsolideerimise mõjusid naistele; |
| --- | --- |

49.

väljendab heameelt soovituste üle, mis käsitlevad naiste madalat osalust tööturul; märgib sellegipoolest, et praegu puudub selline üldisem soolise võrdõiguslikkuse mõõde, mis arvestaks lisaks tööhõivemäärale ka muid aspekte; palub komisjonil oma poliitikasuunistes käsitleda segregatsiooni tööturul, hoolduskohustuste ebavõrdset jaotust ja eelarve konsolideerimise mõjusid naistele;

| 50. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema kõige ebasoodsamas olukorras olevatesse rühmadesse, sh vähemuste sekka kuuluvate isikute (nt romad), kõige vaesematest mikropiirkondadest pärit inimeste ja puuetega inimeste vähese tööturul osalemise probleemiga; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema ka töökohtade ebaühtlase jagunemisega piirkondade ja ühiskonna eri rühmade vahel ning käsitlema eelarve konsolideerimise mõju haavatavatele inimrühmadele; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema kõige ebasoodsamas olukorras olevatesse rühmadesse, sh vähemuste sekka kuuluvate isikute (nt romad), kõige vaesematest mikropiirkondadest pärit inimeste ja puuetega inimeste vähese tööturul osalemise probleemiga; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema ka töökohtade ebaühtlase jagunemisega piirkondade ja ühiskonna eri rühmade vahel ning käsitlema eelarve konsolideerimise mõju haavatavatele inimrühmadele;

| 51. | märgib, et mitmele liikmesriigile on esitatud soovitusi töötasude kohta; toonitab, et palk peab võimaldama töötajatel ära elada; rõhutab, et komisjoni komme määrata programmis osalevate riikide palkade kujundamist ja palgataset võib suurendada töölkäivate inimeste vaesuse või palkade ebavõrdsuse ohtu, mis kahjustab eelkõige madala sissetulekuga rühmi; kutsub komisjoni üles tõhustama nende liikmesriikide poliitilist juhendamist, kus palgad ei ole tootlikkusega võrreldes kasvanud, austades samal ajal sotsiaalpartnerite autonoomiat, mida kaitstakse muu hulgas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 152 ning artikli 153 lõike 5 sätetega; |
| --- | --- |

51.

märgib, et mitmele liikmesriigile on esitatud soovitusi töötasude kohta; toonitab, et palk peab võimaldama töötajatel ära elada; rõhutab, et komisjoni komme määrata programmis osalevate riikide palkade kujundamist ja palgataset võib suurendada töölkäivate inimeste vaesuse või palkade ebavõrdsuse ohtu, mis kahjustab eelkõige madala sissetulekuga rühmi; kutsub komisjoni üles tõhustama nende liikmesriikide poliitilist juhendamist, kus palgad ei ole tootlikkusega võrreldes kasvanud, austades samal ajal sotsiaalpartnerite autonoomiat, mida kaitstakse muu hulgas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 152 ning artikli 153 lõike 5 sätetega;

| 52. | väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon ja nõukogu pööravad noorte töötuse vastu võitlemisele suuremat tähelepanu; palub, et komisjon esitaks viivitamatult siduvat Euroopa noortegarantiid käsitleva ettepaneku, mis ei piiraks riiklike õigusaktide kohaldamist, eesmärgiga parandada tõhusalt eelkõige nende noorte olukorda, kes praegu ei tööta ega omanda ka haridust või kutset, ning lahendada järk-järgult noorte töötuse probleem ELis; toonitab, et Euroopa noortegarantii vajab ELi konkreetset rahalist toetust, eriti nendes liikmesriikides, kus noorte töötuse määr on kõrgeim, ning nõuab, et selleks kasutataks osa struktuurifondide kasutamata vahendeid; palub nõukogul kiiremas korras noorte tööhõivepaketti käsitlevate ettepanekute suhtes otsus langetada; |
| --- | --- |

52.

väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon ja nõukogu pööravad noorte töötuse vastu võitlemisele suuremat tähelepanu; palub, et komisjon esitaks viivitamatult siduvat Euroopa noortegarantiid käsitleva ettepaneku, mis ei piiraks riiklike õigusaktide kohaldamist, eesmärgiga parandada tõhusalt eelkõige nende noorte olukorda, kes praegu ei tööta ega omanda ka haridust või kutset, ning lahendada järk-järgult noorte töötuse probleem ELis; toonitab, et Euroopa noortegarantii vajab ELi konkreetset rahalist toetust, eriti nendes liikmesriikides, kus noorte töötuse määr on kõrgeim, ning nõuab, et selleks kasutataks osa struktuurifondide kasutamata vahendeid; palub nõukogul kiiremas korras noorte tööhõivepaketti käsitlevate ettepanekute suhtes otsus langetada;

| 53. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 2012. aasta suunistes soovitati tegeleda majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning riigipõhistes soovitustes keskenduti rohkem vaesuse vastu võitlemisele; väljendab sellegipoolest sügavat muret kasvava vaesuse (sh töölkäivate inimeste vaesus ja eakate vaesus) ja suureneva töötuse pärast ELis; kutsub liikmesriike üles seadma kõrgemaid eesmärke, tõhustama vaesuse vastu võitlemiseks võetavaid meetmeid ning täitma hoolikalt komisjoni soovitusi; kutsub komisjoni üles käsitlema 2013. aasta majanduskasvu analüüsi raames konkreetselt vaesuse probleemi töölkäivate inimeste, tööturuga piiratud määral või üldse mitte seotud olevate inimeste ning eakate seas; rõhutab, et kogu Euroopa poolaasta raames tuleb põhjalikult edendada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 9 sätteid; |
| --- | --- |

53.

väljendab heameelt asjaolu üle, et 2012. aasta suunistes soovitati tegeleda majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning riigipõhistes soovitustes keskenduti rohkem vaesuse vastu võitlemisele; väljendab sellegipoolest sügavat muret kasvava vaesuse (sh töölkäivate inimeste vaesus ja eakate vaesus) ja suureneva töötuse pärast ELis; kutsub liikmesriike üles seadma kõrgemaid eesmärke, tõhustama vaesuse vastu võitlemiseks võetavaid meetmeid ning täitma hoolikalt komisjoni soovitusi; kutsub komisjoni üles käsitlema 2013. aasta majanduskasvu analüüsi raames konkreetselt vaesuse probleemi töölkäivate inimeste, tööturuga piiratud määral või üldse mitte seotud olevate inimeste ning eakate seas; rõhutab, et kogu Euroopa poolaasta raames tuleb põhjalikult edendada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 9 sätteid;

| 54. | kordab, et liikmesriigid peavad võtma sotsiaalvaldkonnas täiendavaid kohustusi, et liit saaks võtta vastutuse majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse prioriteetide rakendamise eest ühtsel turul; |
| --- | --- |

54.

kordab, et liikmesriigid peavad võtma sotsiaalvaldkonnas täiendavaid kohustusi, et liit saaks võtta vastutuse majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse prioriteetide rakendamise eest ühtsel turul;

| 55. | rõhutab, et Euroopa sotsiaalse tasakaalutuse ning töötusega võitlemiseks on äärmiselt kiiresti vaja välja töötada uued vahendid; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et Euroopa sotsiaalse tasakaalutuse ning töötusega võitlemiseks on äärmiselt kiiresti vaja välja töötada uued vahendid;

| 56. | kutsub liikmesriike ja Euroopa Ülemkogu üles kaasama Euroopa poolaasta ning riiklike reformikavade koostamise protsessi ka sotsiaal- ja tervishoiuministreid, kuna see annaks suurema osatähtsuse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogule, mis on vajalik, sest pensioniküsimused, palgapoliitika ning maksukiilu küsimused kuuluvad just selle nõukogu pädevusse; |
| --- | --- |

56.

kutsub liikmesriike ja Euroopa Ülemkogu üles kaasama Euroopa poolaasta ning riiklike reformikavade koostamise protsessi ka sotsiaal- ja tervishoiuministreid, kuna see annaks suurema osatähtsuse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogule, mis on vajalik, sest pensioniküsimused, palgapoliitika ning maksukiilu küsimused kuuluvad just selle nõukogu pädevusse;

| 57. | palub, et komisjon esitaks aruande kogu ELis riiklike reformikavade hindamiseks kasutatavate ühiste ja ühtsete võrdlusaluste kasutamise kohta; rõhutab, et normid ja andmed peaksid lisaks majandusküsimustele kajastama ka sotsiaalset kaasatust ja keskkonnaalast jätkusuutlikkust; palub, et komisjon ergutaks liikmesriike kasutama edusammude ja arengu mõõtmiseks sotsiaalseid näitajaid ja andmeid, mille abil mõõta enamat kui SKP näitajaid, kuna see on strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude mõõtmiseks äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

57.

palub, et komisjon esitaks aruande kogu ELis riiklike reformikavade hindamiseks kasutatavate ühiste ja ühtsete võrdlusaluste kasutamise kohta; rõhutab, et normid ja andmed peaksid lisaks majandusküsimustele kajastama ka sotsiaalset kaasatust ja keskkonnaalast jätkusuutlikkust; palub, et komisjon ergutaks liikmesriike kasutama edusammude ja arengu mõõtmiseks sotsiaalseid näitajaid ja andmeid, mille abil mõõta enamat kui SKP näitajaid, kuna see on strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude mõõtmiseks äärmiselt oluline;

Eelarvepoliitika

| 58. | nõuab tungivalt, et komisjon käsitleks ja rõhutaks järgmises iga-aastases majanduskasvu analüüsis ELi eelarve rolli Euroopa poolaasta protsessis, pakkudes faktilisi ja konkreetseid andmeid selle käivitava, katalüütilise, sünergiat tekitava ja täiendava mõju kohta avaliku sektori kulutustele kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil; on lisaks veendunud, et ELi tasandi rahastamine aitab säästa raha liikmesriikide eelarves ning et seda tuleks rõhutada; on arvamusel, et ELi eelarvel on otsustav roll seoses kasvu stimuleerimise ja töökohtade loomise edendamisega ning samuti makromajandusliku tasakaalustamatuse eduka vähendamisega liidus; |
| --- | --- |

58.

nõuab tungivalt, et komisjon käsitleks ja rõhutaks järgmises iga-aastases majanduskasvu analüüsis ELi eelarve rolli Euroopa poolaasta protsessis, pakkudes faktilisi ja konkreetseid andmeid selle käivitava, katalüütilise, sünergiat tekitava ja täiendava mõju kohta avaliku sektori kulutustele kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil; on lisaks veendunud, et ELi tasandi rahastamine aitab säästa raha liikmesriikide eelarves ning et seda tuleks rõhutada; on arvamusel, et ELi eelarvel on otsustav roll seoses kasvu stimuleerimise ja töökohtade loomise edendamisega ning samuti makromajandusliku tasakaalustamatuse eduka vähendamisega liidus;

| 59. | nõuab tungivalt, et nõukogu aktsepteeriks ELi 2013. aasta eelarve läbirääkimistel poliitilist ja avalikku arutelu selle üle, millist assigneeringute taset on vaja, et viia ellu Euroopa Ülemkogu poolt 2012. aasta juunis vastu võetud „Majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkulepe”; väljendab sügavat muret, et nõukogu seisukoht on korduvalt olnud ELi eelarve maksete assigneeringute kunstlik vähendamine, mis seab ohtu ELi suutlikkuse täita õigusaktidest tulenevaid ja poliitilisi kohustusi; palub taas kord nõukogul leppida Euroopa Parlamendi ja komisjoniga kokku tegelike maksevajaduste ühises hindamismeetodis; rõhutab olukorra pakilisust, seda eriti alamrubriikide 1a ja 1b (konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks / ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks) ning maaelu arengu vahendite osas; |
| --- | --- |

59.

nõuab tungivalt, et nõukogu aktsepteeriks ELi 2013. aasta eelarve läbirääkimistel poliitilist ja avalikku arutelu selle üle, millist assigneeringute taset on vaja, et viia ellu Euroopa Ülemkogu poolt 2012. aasta juunis vastu võetud „Majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkulepe”; väljendab sügavat muret, et nõukogu seisukoht on korduvalt olnud ELi eelarve maksete assigneeringute kunstlik vähendamine, mis seab ohtu ELi suutlikkuse täita õigusaktidest tulenevaid ja poliitilisi kohustusi; palub taas kord nõukogul leppida Euroopa Parlamendi ja komisjoniga kokku tegelike maksevajaduste ühises hindamismeetodis; rõhutab olukorra pakilisust, seda eriti alamrubriikide 1a ja 1b (konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks / ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks) ning maaelu arengu vahendite osas;

| 60. | palub liikmesriikidel täielikult ära kasutada „Majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe” võimalusi, et kaaluda ümberpaigutamisi oma riiklike struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide rahastamispakettide raames (55 miljardit eurot), eesmärgiga toetada teadusuuringuid ja innovatsiooni, VKEsid (sh nende ligipääsu ELi vahenditele) ning noorte tööhõivet; palub komisjonil anda 2012. aasta novembris avaldatavas 2013. aasta majanduskasvu analüüsis täielik ja terviklik pilt sellest, mida on kõnealuses valdkonnas saavutatud; |
| --- | --- |

60.

palub liikmesriikidel täielikult ära kasutada „Majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe” võimalusi, et kaaluda ümberpaigutamisi oma riiklike struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide rahastamispakettide raames (55 miljardit eurot), eesmärgiga toetada teadusuuringuid ja innovatsiooni, VKEsid (sh nende ligipääsu ELi vahenditele) ning noorte tööhõivet; palub komisjonil anda 2012. aasta novembris avaldatavas 2013. aasta majanduskasvu analüüsis täielik ja terviklik pilt sellest, mida on kõnealuses valdkonnas saavutatud;

| 61. | rõhutab lisaks, et „Majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppes” kutsutakse liikmesriike selgelt üles kasutama osa oma struktuurifondide assigneeringutest EIP laenuriski jagamiseks ja laenutagatiste andmiseks teadmiste ja oskuste, ressursitõhususe, strateegilise infrastruktuuri ja VKEde rahastamisele juurdepääsu jaoks; on seisukohal, et liikmesriikide ametiasutused peaksid püüdma maksimeerida kasvupotentsiaali, mida pakuvad teised, juba kokkulepitud ELi eelarvest rahastatavad ELi algatused, nagu projektivõlakirjade katseetapp, mitmesugused aastast 2007 olemas olnud ELi uuendusliku rahastamise vahendid teadusuuringute ja innovatsiooni, VKEde toetamise ja mikrokrediidi valdkonnas; rõhutab lisaks EIP suuremat laenuandmisvõimet aastatel 2012–2015; usub, et nõuetekohaselt kombineerituna ja rakendatuna võivad kõik need meetmed olla aluseks ELi tulevaste aastate investeerimiskavale ning avaldada märkimisväärset positiivset mõju ELi 27 liikmesriigi SKP-le ja tööhõivele: mõnede teadlaste hinnangul kasvaks SKP 0,56 % ja loodaks 1,2 miljonit uut töökohta; |
| --- | --- |

61.

rõhutab lisaks, et „Majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppes” kutsutakse liikmesriike selgelt üles kasutama osa oma struktuurifondide assigneeringutest EIP laenuriski jagamiseks ja laenutagatiste andmiseks teadmiste ja oskuste, ressursitõhususe, strateegilise infrastruktuuri ja VKEde rahastamisele juurdepääsu jaoks; on seisukohal, et liikmesriikide ametiasutused peaksid püüdma maksimeerida kasvupotentsiaali, mida pakuvad teised, juba kokkulepitud ELi eelarvest rahastatavad ELi algatused, nagu projektivõlakirjade katseetapp, mitmesugused aastast 2007 olemas olnud ELi uuendusliku rahastamise vahendid teadusuuringute ja innovatsiooni, VKEde toetamise ja mikrokrediidi valdkonnas; rõhutab lisaks EIP suuremat laenuandmisvõimet aastatel 2012–2015; usub, et nõuetekohaselt kombineerituna ja rakendatuna võivad kõik need meetmed olla aluseks ELi tulevaste aastate investeerimiskavale ning avaldada märkimisväärset positiivset mõju ELi 27 liikmesriigi SKP-le ja tööhõivele: mõnede teadlaste hinnangul kasvaks SKP 0,56 % ja loodaks 1,2 miljonit uut töökohta;

| 62. | palub seetõttu liikmesriikidel mitte käsitleda oma kogurahvatulul põhinevaid makseid ELi eelarvesse oma konsolideerimispüüdlustes mänguruumina, samuti mitte püüda kunstlikult vähendada ELi eelarve majanduskasvu soodustavate kulutuste mahtu vastupidiselt poliitilistele lubadustele, mida nad on kõige kõrgemal tasemel andnud; mõistab siiski majanduslikku pinget, mis tekib sellest, et ühelt poolt on vaja lühikeses perspektiivis konsolideerida riigi rahandust ning teiselt poolt võivad mõne liikmesriigi kogurahvatulul põhinevad maksed kasvada, kui ELi eelarve maksete tase suureneb; seepärast kordab oma jõulist nõuet reformida ELi eelarve rahastamist, milles tuleb kokku leppida mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 läbirääkimiste raames, vähendades liikmesriikide kogurahvatulul põhinevate ELi eelarvesse tehtavate maksete osakaalu 2020. aastaks 40 %-ni, mis aitab kaasa liikmesriikide konsolideerimispüüdlustele (42); |
| --- | --- |

62.

palub seetõttu liikmesriikidel mitte käsitleda oma kogurahvatulul põhinevaid makseid ELi eelarvesse oma konsolideerimispüüdlustes mänguruumina, samuti mitte püüda kunstlikult vähendada ELi eelarve majanduskasvu soodustavate kulutuste mahtu vastupidiselt poliitilistele lubadustele, mida nad on kõige kõrgemal tasemel andnud; mõistab siiski majanduslikku pinget, mis tekib sellest, et ühelt poolt on vaja lühikeses perspektiivis konsolideerida riigi rahandust ning teiselt poolt võivad mõne liikmesriigi kogurahvatulul põhinevad maksed kasvada, kui ELi eelarve maksete tase suureneb; seepärast kordab oma jõulist nõuet reformida ELi eelarve rahastamist, milles tuleb kokku leppida mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 läbirääkimiste raames, vähendades liikmesriikide kogurahvatulul põhinevate ELi eelarvesse tehtavate maksete osakaalu 2020. aastaks 40 %-ni, mis aitab kaasa liikmesriikide konsolideerimispüüdlustele (42);

| 63. | lisaks palub komisjonil uurida võimalust jätta kogurahvatulul põhinev osamakse ELi eelarvesse struktuurse puudujäägi arvutamisel kahe õigusakti paketi („two-pack”) kohaselt arvestamata; |
| --- | --- |

63.

lisaks palub komisjonil uurida võimalust jätta kogurahvatulul põhinev osamakse ELi eelarvesse struktuurse puudujäägi arvutamisel kahe õigusakti paketi („two-pack”) kohaselt arvestamata;

| 64. | hoiatab, et mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 üle peetavate läbirääkimiste kontekstis oleks ELi eelarve vähendamisel selle investeeringute katalüsaatori rolli arvestades negatiivne mõju liidu majanduskasvule ja töökohtade loomisele; |
| --- | --- |

64.

hoiatab, et mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 üle peetavate läbirääkimiste kontekstis oleks ELi eelarve vähendamisel selle investeeringute katalüsaatori rolli arvestades negatiivne mõju liidu majanduskasvule ja töökohtade loomisele;

Siseturg

| 65. | nõuab tungivalt, et komisjon seaks ühtse turu juhtimise üheks peamiseks prioriteediks, sest see aitab olulisel määral kaasa Euroopa poolaasta eesmärkide - püsiv majanduskasv ja tööhõive - saavutamisele; on seisukohal, et komisjoni riigipõhistes soovitustes tuleks liikmesriikidele anda ka ühtse turu toimimise parandamiseks praktilisemaid lahendusi, et tagada ühtse turu väljakujundamisele suurem üldsuse ja poliitikute toetus; |
| --- | --- |

65.

nõuab tungivalt, et komisjon seaks ühtse turu juhtimise üheks peamiseks prioriteediks, sest see aitab olulisel määral kaasa Euroopa poolaasta eesmärkide - püsiv majanduskasv ja tööhõive - saavutamisele; on seisukohal, et komisjoni riigipõhistes soovitustes tuleks liikmesriikidele anda ka ühtse turu toimimise parandamiseks praktilisemaid lahendusi, et tagada ühtse turu väljakujundamisele suurem üldsuse ja poliitikute toetus;

| 66. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles siduma Euroopa poolaasta ühtse turu aktiga, sest sel viisil oleks võimalik Euroopa majanduspoliitika ja püsiva majanduskasvu loomise vahel sidusus tagada; |
| --- | --- |

66.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles siduma Euroopa poolaasta ühtse turu aktiga, sest sel viisil oleks võimalik Euroopa majanduspoliitika ja püsiva majanduskasvu loomise vahel sidusus tagada;

| 67. | rõhutab, et ühtse turu akti raamistikus võetud algatused peavad olema kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” seitsme juhtalgatuse eesmärkidega ning aitama saavutada arukat, püsivat ja kaasavat majanduskasvu; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et ühtse turu akti raamistikus võetud algatused peavad olema kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” seitsme juhtalgatuse eesmärkidega ning aitama saavutada arukat, püsivat ja kaasavat majanduskasvu;

| 68. | palub komisjonil viia aastaaruande koostamine ühtse turu ühendamise kohta kooskõlla muude ühtse turu seirevahenditega nagu siseturu tulemustabel, eesmärgiga vältida kattumist ja anda tõhusaid ja konkreetseid soovitusi ning tagada sidusus Euroopa Liidu majanduspoliitikaga; |
| --- | --- |

68.

palub komisjonil viia aastaaruande koostamine ühtse turu ühendamise kohta kooskõlla muude ühtse turu seirevahenditega nagu siseturu tulemustabel, eesmärgiga vältida kattumist ja anda tõhusaid ja konkreetseid soovitusi ning tagada sidusus Euroopa Liidu majanduspoliitikaga;

| 69. | peab sellega seoses kiiduväärseks komisjoni ettepanekut sõnastada ühtse turuga ja eelkõige õigusaktide korrektse ülevõtmise ja ülevõtmistähtaegadega seotud riigipõhised soovitused; kutsub komisjoni üles kasutama kogu talle antud pädevust ja suurendama pingutusi, millega tagada liikmesriikides ELi õigusaktide korrektne rakendamine ja jõustamine; |
| --- | --- |

69.

peab sellega seoses kiiduväärseks komisjoni ettepanekut sõnastada ühtse turuga ja eelkõige õigusaktide korrektse ülevõtmise ja ülevõtmistähtaegadega seotud riigipõhised soovitused; kutsub komisjoni üles kasutama kogu talle antud pädevust ja suurendama pingutusi, millega tagada liikmesriikides ELi õigusaktide korrektne rakendamine ja jõustamine;

| 70. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid seaksid ühtse turu akti 12 põhimeetme vastuvõtmise esmatähtsale kohale, sest neil on oluline osa ühtse turu ulatuslikul ja tasakaalustatud tugevdamisel; |
| --- | --- |

70.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid seaksid ühtse turu akti 12 põhimeetme vastuvõtmise esmatähtsale kohale, sest neil on oluline osa ühtse turu ulatuslikul ja tasakaalustatud tugevdamisel;

Konstitutsioonilised küsimused

| 71. | on seisukohal, et protokolli nr 1 artikli 9 kohane tihe koostöö Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel on tähtis, et luua vajalik demokraatlik legitiimsus ja poolaasta protsesside juhtimine riiklikul tasandil; nõuab, et tugevdataks Euroopa Liidu ja riiklike tasandite vahelist dialoogi, järgides nende tööülesannete jaotust; |
| --- | --- |

71.

on seisukohal, et protokolli nr 1 artikli 9 kohane tihe koostöö Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel on tähtis, et luua vajalik demokraatlik legitiimsus ja poolaasta protsesside juhtimine riiklikul tasandil; nõuab, et tugevdataks Euroopa Liidu ja riiklike tasandite vahelist dialoogi, järgides nende tööülesannete jaotust;

| 72. | on seisukohal, et lisaks koostöö tagamisele parlamentide vahel on vaja teha ka suuremaid jõupingutusi, et suhelda kodanikega ja kaasata nad aktiivselt protsessi; |
| --- | --- |

72.

on seisukohal, et lisaks koostöö tagamisele parlamentide vahel on vaja teha ka suuremaid jõupingutusi, et suhelda kodanikega ja kaasata nad aktiivselt protsessi;

| 73. | on seisukohal, et vähendada muret legitiimsuse pärast, peaksid riikide parlamendid täitma protsessis aktiivsemat rolli, ja teeb ettepaneku selle kohta, et liikmesriigid kohandaksid oma siseriiklikke protsesse viisil, mis võimaldaks kaasata riikide parlamente arutelusse oma riikide fiskaal- ja reformikavade üle enne nimetatud kavade esitamist Euroopa Liidule; |
| --- | --- |

73.

on seisukohal, et vähendada muret legitiimsuse pärast, peaksid riikide parlamendid täitma protsessis aktiivsemat rolli, ja teeb ettepaneku selle kohta, et liikmesriigid kohandaksid oma siseriiklikke protsesse viisil, mis võimaldaks kaasata riikide parlamente arutelusse oma riikide fiskaal- ja reformikavade üle enne nimetatud kavade esitamist Euroopa Liidule;

Naiste õigused ja sooline võrdõiguslikkus

| 74. | kordab liikmesriikidele suunatud üleskutset integreerida Euroopa poolaasta protsessi soolise võrdõiguslikkuse mõõde ning keskenduda tööturupoliitikas rohkem koolitusele, võttes iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud poliitiliste suuniste rakendamisel arvesse naiste vajadusi ja olukorda; tunnustab liikmesriike, kes süvalaiendasid soolise mõõtme riiklikesse reformikavadesse, kuid peab kahetsusväärseks, et paljud liikmesriigid ei ole soolist mõõdet riiklikes reformikavades üldse maininud; palub komisjonil teha liikmesriikidele ettepanek ühtse vormi ja kriteeriumide kohta, mille alusel liikmesriigid integreeriksid soolise võrdõiguslikkuse perspektiivi oma riiklikesse reformikavadesse; |
| --- | --- |

74.

kordab liikmesriikidele suunatud üleskutset integreerida Euroopa poolaasta protsessi soolise võrdõiguslikkuse mõõde ning keskenduda tööturupoliitikas rohkem koolitusele, võttes iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud poliitiliste suuniste rakendamisel arvesse naiste vajadusi ja olukorda; tunnustab liikmesriike, kes süvalaiendasid soolise mõõtme riiklikesse reformikavadesse, kuid peab kahetsusväärseks, et paljud liikmesriigid ei ole soolist mõõdet riiklikes reformikavades üldse maininud; palub komisjonil teha liikmesriikidele ettepanek ühtse vormi ja kriteeriumide kohta, mille alusel liikmesriigid integreeriksid soolise võrdõiguslikkuse perspektiivi oma riiklikesse reformikavadesse;

| 75. | palub liikmesriikidel seada oma riiklikes reformikavades konkreetsed kvantitatiivsed eesmärgid seoses naiste tööhõivega, ja võtta konkreetseid meetmeid, mis on suunatud naiste haavatavatele rühmadele (nt noored naised, migrandid, puuetega naised ja üksikemad); |
| --- | --- |

75.

palub liikmesriikidel seada oma riiklikes reformikavades konkreetsed kvantitatiivsed eesmärgid seoses naiste tööhõivega, ja võtta konkreetseid meetmeid, mis on suunatud naiste haavatavatele rühmadele (nt noored naised, migrandid, puuetega naised ja üksikemad);

| 76. | tuletab meelde, et sooline palgalõhe on ELis endiselt probleem ning sellel on mõju ka naiste pensioni suurusele, mille tagajärjel võivad naised leida end allpool vaesuspiiri; seepärast kutsub ta liikmesriike üles kehtestama riiklikes reformikavades kvalitatiivseid eesmärke seoses soolise palgalõhe kõrvaldamisega, et vähendada naiste ebaõiglast kohtlemist ning eakate naiste ohtu vaesusse sattuda; |
| --- | --- |

76.

tuletab meelde, et sooline palgalõhe on ELis endiselt probleem ning sellel on mõju ka naiste pensioni suurusele, mille tagajärjel võivad naised leida end allpool vaesuspiiri; seepärast kutsub ta liikmesriike üles kehtestama riiklikes reformikavades kvalitatiivseid eesmärke seoses soolise palgalõhe kõrvaldamisega, et vähendada naiste ebaõiglast kohtlemist ning eakate naiste ohtu vaesusse sattuda;

*

* *

| 77. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Komisjonile ja Euroopa Keskpangale. |
| --- | --- |

77.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Komisjonile ja Euroopa Keskpangale.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0542.

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 12.

(3)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 41.

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 8.

(5)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 33.

(6)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

(7)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 1.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0583.

(9)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/ET/ec/120309.pdf.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0048.

(11)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 95.

(12)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 1.

(13)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 5.

(14)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 9.

(15)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 13.

(16)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 17.

(17)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 21.

(18)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 25.

(19)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 28.

(20)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 31.

(21)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 35.

(22)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 38.

(23)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 40.

(24)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 44.

(25)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 46.

(26)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 50.

(27)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 54.

(28)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 58.

(29)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 61.

(30)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 88.

(31)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 65.

(32)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 69.

(33)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 72.

(34)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 74.

(35)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 77.

(36)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 81.

(37)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 85.

(38)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 91.

(39)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0258.

(40)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 84.

(41)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0047.

(42)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0245.

---

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/77 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/77

---

Reede, 26. oktoober 2012ELi ja Venemaa kaubandussuhted pärast Venemaa ühinemist WTOga

P7_TA(2012)0409

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ELi ja Venemaa kaubandussuhete kohta pärast Venemaa ühinemist WTOga (2012/2695(RSP))

2014/C 72 E/10

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige oma 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni 15. detsembri 2011. aasta ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta (1) ning 9. juuni 2011. aasta resolutsiooni 9. ja 10. juuni 2011. aasta ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige oma 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni 15. detsembri 2011. aasta ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta (1) ning 9. juuni 2011. aasta resolutsiooni 9. ja 10. juuni 2011. aasta ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni partnerlus- ja koostöölepingut (3) ning 2008. aastal alustatud läbirääkimisi ELi ja Venemaa uue lepingu sõlmimiseks, samuti 2010. aastal algatatud moderniseerimispartnerlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni partnerlus- ja koostöölepingut (3) ning 2008. aastal alustatud läbirääkimisi ELi ja Venemaa uue lepingu sõlmimiseks, samuti 2010. aastal algatatud moderniseerimispartnerlust,

| — | võttes arvesse Venemaa Föderatsiooni ühinemist Maailma Kaubandusorganisatsiooniga käsitleva töörühma 17. novembri 2011. aasta aruannet (4) ja selle addendumit (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Venemaa Föderatsiooni ühinemist Maailma Kaubandusorganisatsiooniga käsitleva töörühma 17. novembri 2011. aasta aruannet (4) ja selle addendumit (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2011. aasta otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni asjakohastes organites võetav seisukoht seoses Venemaa Föderatsiooni ühinemisega Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2011. aasta otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni asjakohastes organites võetav seisukoht seoses Venemaa Föderatsiooni ühinemisega Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (6),

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2012. aasta seisukohta nõukogu otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse kehtivas ELi ja Venemaa partnerlus- ja koostöölepingus sisalduvate teenuskaubanduse valdkonna kohustuste säilitamist käsitleva lepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahel (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2012. aasta seisukohta nõukogu otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse kehtivas ELi ja Venemaa partnerlus- ja koostöölepingus sisalduvate teenuskaubanduse valdkonna kohustuste säilitamist käsitleva lepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahel (7),

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2012. aasta seisukohta nõukogu otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelist mootorsõidukite osadega kauplemist käsitleva lepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahel (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2012. aasta seisukohta nõukogu otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelist mootorsõidukite osadega kauplemist käsitleva lepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahel (8),

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2012. aasta seisukohta nõukogu otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse tooraine ekspordimaksude kehtestamist või tõstmist käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahel (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2012. aasta seisukohta nõukogu otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse tooraine ekspordimaksude kehtestamist või tõstmist käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahel (9),

| — | võttes arvesse seadusandliku resolutsiooni projekti nõukogu otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse Venemaa Föderatsioonist Euroopa Liitu eksporditavale puidule kohaldatavate tariifikvootide haldamist) ning Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise protokolli (milles käsitletakse eelnimetatud lepingu kohaseid tehnilisi üksikasju) sõlmimist (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse seadusandliku resolutsiooni projekti nõukogu otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse Venemaa Föderatsioonist Euroopa Liitu eksporditavale puidule kohaldatavate tariifikvootide haldamist) ning Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise protokolli (milles käsitletakse eelnimetatud lepingu kohaseid tehnilisi üksikasju) sõlmimist (10),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Ülemkogule pealkirjaga „2011. aasta kaubandus- ja investeerimistõkete aruanne. Strateegiliste majanduspartnerite kaasamine turulepääsu parandamisse: tegevusprioriteedid kaubandustõkete kõrvaldamiseks” (COM(2011)0114), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Ülemkogule pealkirjaga „2011. aasta kaubandus- ja investeerimistõkete aruanne. Strateegiliste majanduspartnerite kaasamine turulepääsu parandamisse: tegevusprioriteedid kaubandustõkete kõrvaldamiseks” (COM(2011)0114),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Ülemkogule pealkirjaga „2012. aasta aruanne kaubandus- ja investeerimistõkete kohta” (COM(2012)0070), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Ülemkogule pealkirjaga „2012. aasta aruanne kaubandus- ja investeerimistõkete kohta” (COM(2012)0070),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon lõpetas Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) liitumise teemal 18 aastat peetud läbirääkimised 10. novembril 2011 ja sai WTO liikmeks ametlikult 16. detsembril 2011; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon lõpetas Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) liitumise teemal 18 aastat peetud läbirääkimised 10. novembril 2011 ja sai WTO liikmeks ametlikult 16. detsembril 2011;

| B. | arvestades, et ELi arenev ühine välis-, julgeoleku- ja energiapoliitika peaks kooskõlas tingimuslikkuse põhimõttega hõlmama Venemaad kui olulist partnerit, tingimusel et jagatakse ja austatakse liidu aluseks olevaid põhiväärtuseid, näiteks demokraatia, õigusriigi põhimõte, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ja jagamatus, inimväärikuse austamine, võrdõiguslikkuse ja solidaarsuse põhimõtted ning ÜRO põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi arenev ühine välis-, julgeoleku- ja energiapoliitika peaks kooskõlas tingimuslikkuse põhimõttega hõlmama Venemaad kui olulist partnerit, tingimusel et jagatakse ja austatakse liidu aluseks olevaid põhiväärtuseid, näiteks demokraatia, õigusriigi põhimõte, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ja jagamatus, inimväärikuse austamine, võrdõiguslikkuse ja solidaarsuse põhimõtted ning ÜRO põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamine;

| C. | arvestades, et EL on Venemaa strateegiline kaubanduspartner, olles Venemaa olulisim ja endiselt kasvava tähtsusega impordipartner, peamine eksporditurg ning äärmiselt oluline investeerimispartner (välismaised otseinvesteeringud), moodustades 47,1 % kogu Venemaa kaubandusest; arvestades, et see suhe areneb pidevalt edasi, sest Venemaast on saanud ka ELi suuruselt teine impordiallikas (158,6 miljardit eurot) ja neljas ekspordisihtkoht (86,1 miljardit eurot) (2010. aasta arvud); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL on Venemaa strateegiline kaubanduspartner, olles Venemaa olulisim ja endiselt kasvava tähtsusega impordipartner, peamine eksporditurg ning äärmiselt oluline investeerimispartner (välismaised otseinvesteeringud), moodustades 47,1 % kogu Venemaa kaubandusest; arvestades, et see suhe areneb pidevalt edasi, sest Venemaast on saanud ka ELi suuruselt teine impordiallikas (158,6 miljardit eurot) ja neljas ekspordisihtkoht (86,1 miljardit eurot) (2010. aasta arvud);

| D. | arvestades, et Venemaalt imporditakse peamiselt energiatooteid ja mineraalkütuseid (79,5 %), kuid ELi eksport Venemaale on mitmekesine ning hõlmab peaaegu kõiki masinate ja transpordivahendite liike (44,7 %), valmistooteid, toiduaineid ja elusloomi (2010. aasta andmed); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venemaalt imporditakse peamiselt energiatooteid ja mineraalkütuseid (79,5 %), kuid ELi eksport Venemaale on mitmekesine ning hõlmab peaaegu kõiki masinate ja transpordivahendite liike (44,7 %), valmistooteid, toiduaineid ja elusloomi (2010. aasta andmed);

| E. | arvestades, et 26.–27. juuni 2008. aasta Hantõ-Mansiiski tippkohtumisel alustasid EL ja Venemaa läbirääkimisi uue partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimise üle, millega asendataks kehtiv leping ning loodaks ELi ja Venemaa suhetele tulevikuks ajakohasem lepinguline raamistik, mis hõlmaks laiaulatuslikke ja õiguslikult siduvaid sätteid kaubanduse, investeeringute ja energia vallas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 26.–27. juuni 2008. aasta Hantõ-Mansiiski tippkohtumisel alustasid EL ja Venemaa läbirääkimisi uue partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimise üle, millega asendataks kehtiv leping ning loodaks ELi ja Venemaa suhetele tulevikuks ajakohasem lepinguline raamistik, mis hõlmaks laiaulatuslikke ja õiguslikult siduvaid sätteid kaubanduse, investeeringute ja energia vallas;

| F. | arvestades, et Euroopa Liit on jätkuvalt pühendunud sellele, et veelgi süvendada ja arendada oma suhteid Venemaaga, ning põhimõtetele, mis on sätestatud moderniseerimispartnerluses, mille aluseks on ühised huvid ja tõsine pühendumine universaalsetele väärtustele ja demokraatia põhimõtetele, põhi- ja inimõiguste austamisele ning õigusriigi põhimõttele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liit on jätkuvalt pühendunud sellele, et veelgi süvendada ja arendada oma suhteid Venemaaga, ning põhimõtetele, mis on sätestatud moderniseerimispartnerluses, mille aluseks on ühised huvid ja tõsine pühendumine universaalsetele väärtustele ja demokraatia põhimõtetele, põhi- ja inimõiguste austamisele ning õigusriigi põhimõttele;

| 1. | tunneb heameelt Venemaa liitumise üle WTOga, mille Venemaa riigiduuma ratifitseeris 10. juulil 2012; on veendunud, et Venemaa liitumine mitmepoolse kaubandussüsteemi ning selle eeskirjadega aitab veelgi kaasa ELi ja Venemaa kahepoolsete suhete parandamisele; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt Venemaa liitumise üle WTOga, mille Venemaa riigiduuma ratifitseeris 10. juulil 2012; on veendunud, et Venemaa liitumine mitmepoolse kaubandussüsteemi ning selle eeskirjadega aitab veelgi kaasa ELi ja Venemaa kahepoolsete suhete parandamisele;

| 2. | märgib siiski murega, et valmistudes liitumisega WTOga ei ole Venemaa täielikult täitnud oma tulevasi WTO kohustusi, sest ta on algatanud või laiendanud mitmeid potentsiaalselt kaubandust piiravaid meetmeid, mis hõlmavad EList elusloomade importimise keeldu, oma riigist pärinevatele tootjatele hankemenetluses eelisõiguse andvaid õigusakte, otsuseid, millega kehtestatakse hooajalised imporditollimaksud teatud tüüpi suhkrule, ja sõidukite ringlussevõttu reguleerivaid uusi õigusakte; |
| --- | --- |

2.

märgib siiski murega, et valmistudes liitumisega WTOga ei ole Venemaa täielikult täitnud oma tulevasi WTO kohustusi, sest ta on algatanud või laiendanud mitmeid potentsiaalselt kaubandust piiravaid meetmeid, mis hõlmavad EList elusloomade importimise keeldu, oma riigist pärinevatele tootjatele hankemenetluses eelisõiguse andvaid õigusakte, otsuseid, millega kehtestatakse hooajalised imporditollimaksud teatud tüüpi suhkrule, ja sõidukite ringlussevõttu reguleerivaid uusi õigusakte;

| 3. | kutsub Venemaad üles kaotama alusetud ajutised keelud, ühepoolselt tõstetud ajutised tollitariifid ning protektsionistlikud meetmed, samuti avatud ja õiglast kaubandust takistavad tõkked, mis on ELi eksportijaid tugevalt kahjustanud ning mis on määratletud kaubandus- ja investeerimismeetmeid käsitlevas G20 poolaastaaruandes ning kaubandus- ja investeerimistõkkeid käsitlevas komisjoni aruandes; |
| --- | --- |

3.

kutsub Venemaad üles kaotama alusetud ajutised keelud, ühepoolselt tõstetud ajutised tollitariifid ning protektsionistlikud meetmed, samuti avatud ja õiglast kaubandust takistavad tõkked, mis on ELi eksportijaid tugevalt kahjustanud ning mis on määratletud kaubandus- ja investeerimismeetmeid käsitlevas G20 poolaastaaruandes ning kaubandus- ja investeerimistõkkeid käsitlevas komisjoni aruandes;

| 4. | rõhutab, et EL ja Venemaa on teineteisest sõltuvad kaubanduspartnerid, eelkõige arvestades tooraineid ja elutähtsaid energiaallikaid; on seisukohal, et ELi ja Venemaa majandussuhetel on tugev potentsiaal, mida WTOga liitumine veelgi tugevdab; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et EL ja Venemaa on teineteisest sõltuvad kaubanduspartnerid, eelkõige arvestades tooraineid ja elutähtsaid energiaallikaid; on seisukohal, et ELi ja Venemaa majandussuhetel on tugev potentsiaal, mida WTOga liitumine veelgi tugevdab;

| 5. | märgib, et Venemaa poolt WTO raames võetud kohustused sisaldavad ka kaupade ja teenuste tariifide märkimisväärset vähendamist ja sidumist; nõuab, et Venemaa täidaks oma WTO liikmesusest maksimaalselt kasu saamiseks viivitamata kõik oma kohustused täielikult; |
| --- | --- |

5.

märgib, et Venemaa poolt WTO raames võetud kohustused sisaldavad ka kaupade ja teenuste tariifide märkimisväärset vähendamist ja sidumist; nõuab, et Venemaa täidaks oma WTO liikmesusest maksimaalselt kasu saamiseks viivitamata kõik oma kohustused täielikult;

| 6. | peab väga murettekitavaks endiselt päevakorral olevat probleemi seoses võltsitud toodete valmistamise ja müügiga Venemaal; nõuab, et Venemaa Föderatsioon võtaks meetmeid seoses intellektuaalomandi õigustega ning rakendaks WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga võetud kohustusi võimalikult kiiresti ja täismahus; |
| --- | --- |

6.

peab väga murettekitavaks endiselt päevakorral olevat probleemi seoses võltsitud toodete valmistamise ja müügiga Venemaal; nõuab, et Venemaa Föderatsioon võtaks meetmeid seoses intellektuaalomandi õigustega ning rakendaks WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga võetud kohustusi võimalikult kiiresti ja täismahus;

| 7. | on veendunud, et sellega näitaks Venemaa suurt pühendumust oma positsiooni parandamisele ja oma ettevõtete kaasamisele mitmepoolsesse kaubandussüsteemi; peab Venemaa majanduse suuremat avamist rahvusvahelisele kaubandusele ja investeeringutele Venemaa valitsusele lisamotivatsiooniks tegeleda jõuliselt käimasolevate reformide, korruptsiooni vastu võitlemise, õigusriigi põhimõtte rakendamise ning ettevõtluskeskkonna parandamisega; |
| --- | --- |

7.

on veendunud, et sellega näitaks Venemaa suurt pühendumust oma positsiooni parandamisele ja oma ettevõtete kaasamisele mitmepoolsesse kaubandussüsteemi; peab Venemaa majanduse suuremat avamist rahvusvahelisele kaubandusele ja investeeringutele Venemaa valitsusele lisamotivatsiooniks tegeleda jõuliselt käimasolevate reformide, korruptsiooni vastu võitlemise, õigusriigi põhimõtte rakendamise ning ettevõtluskeskkonna parandamisega;

| 8. | kutsub Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles toetama Venemaa püüdlusi ühineda Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga – selle protsessiga kaasneb pühendumine teatavatele kaubandusalastele suunistele ja põhimõtetele, muu hulgas seoses turgude avatuse, altkäemaksude vastu võitlemise, ekspordikrediidi agentuuride ning riigile kuuluvate ettevõtete juhtimisega; nõuab tungivalt, et Venemaa ühineks ka muude WTO lepingutega, eelkõige riigihankeid käsitleva WTO lepinguga, mille puhul antakse talle juba vaatlejastaatus; |
| --- | --- |

8.

kutsub Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles toetama Venemaa püüdlusi ühineda Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga – selle protsessiga kaasneb pühendumine teatavatele kaubandusalastele suunistele ja põhimõtetele, muu hulgas seoses turgude avatuse, altkäemaksude vastu võitlemise, ekspordikrediidi agentuuride ning riigile kuuluvate ettevõtete juhtimisega; nõuab tungivalt, et Venemaa ühineks ka muude WTO lepingutega, eelkõige riigihankeid käsitleva WTO lepinguga, mille puhul antakse talle juba vaatlejastaatus;

| 9. | nõuab tungivalt, et Venemaa näitaks üles tahet taasalustada uue partnerlus- ja koostöölepingu üle peetavaid kahepoolseid läbirääkimisi; rõhutab, et need läbirääkimised peavad toimuma ainult ELi ja Venemaa vahel; on seisukohal, et muude WTOsse mittekuuluvate tolliliidu liikmete kaasamine takistaks läbirääkimisi; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et Venemaa näitaks üles tahet taasalustada uue partnerlus- ja koostöölepingu üle peetavaid kahepoolseid läbirääkimisi; rõhutab, et need läbirääkimised peavad toimuma ainult ELi ja Venemaa vahel; on seisukohal, et muude WTOsse mittekuuluvate tolliliidu liikmete kaasamine takistaks läbirääkimisi;

| 10. | on seisukohal, et WTO eeskirjade täielik järgimine ning Venemaa poolt võetud WTO kohustuste järkjärguline rakendamine on vajalik eeltingimus edasiste läbirääkimiste jätkamiseks, et kehtestada ühiseeskirjad kaheteistkümnes olulises regulatiivküsimuses, sh kaupade ja teenustega kauplemise vastastikused kohustused väljaspool soodusrežiimi, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed, intellektuaalomandiõigus, riigihanked, konkurents, energia ja investeeringud; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et WTO eeskirjade täielik järgimine ning Venemaa poolt võetud WTO kohustuste järkjärguline rakendamine on vajalik eeltingimus edasiste läbirääkimiste jätkamiseks, et kehtestada ühiseeskirjad kaheteistkümnes olulises regulatiivküsimuses, sh kaupade ja teenustega kauplemise vastastikused kohustused väljaspool soodusrežiimi, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed, intellektuaalomandiõigus, riigihanked, konkurents, energia ja investeeringud;

| 11. | nõuab, et komisjon kaitseks kõnealustel läbirääkimistel järgmisi olulisi elemente:






  — | Euroopa Liidu tehniliste eeskirjade, standardimise ja vastavushindamismenetluste kasutamine; nõuab kokkulepet Euroopa Liidu ja Venemaa standardeid kehtestavate organite vahel ning vastavushindamise ja akrediteerimise ühtse süsteemi kiiret loomist Venemaal; |
| --- | --- | --- |

11.

nõuab, et komisjon kaitseks kõnealustel läbirääkimistel järgmisi olulisi elemente:

—

Euroopa Liidu tehniliste eeskirjade, standardimise ja vastavushindamismenetluste kasutamine; nõuab kokkulepet Euroopa Liidu ja Venemaa standardeid kehtestavate organite vahel ning vastavushindamise ja akrediteerimise ühtse süsteemi kiiret loomist Venemaal;

| — | oluline ja õiguslikult siduv energiat käsitlev peatükk, millega minnakse kaugemale 2011. aastal allkirjastatud varajase hoiatamise mehhanismi kujul tehtud hea tahte avaldusest ning mis põhineks läbipaistvuse, õiglase konkurentsi, vastastikkuse ja mittediskrimineerimise selgetel põhimõtetel; kordab, et eesmärgiks peaks endiselt olema avatud ja läbipaistev ELi ja Venemaa energiaturg; |
| --- | --- |

—

oluline ja õiguslikult siduv energiat käsitlev peatükk, millega minnakse kaugemale 2011. aastal allkirjastatud varajase hoiatamise mehhanismi kujul tehtud hea tahte avaldusest ning mis põhineks läbipaistvuse, õiglase konkurentsi, vastastikkuse ja mittediskrimineerimise selgetel põhimõtetel; kordab, et eesmärgiks peaks endiselt olema avatud ja läbipaistev ELi ja Venemaa energiaturg;

| — | kaupade kahese hinnakujundamise lõpetamine Venemaal ja teenuseid pakkuvate ettevõtete asutamistingimuste täpsustamine ja stabiliseerimine, et suurendada teenuseid pakkuvate ELi ettevõtete investeeringuid Venemaale; |
| --- | --- |

—

kaupade kahese hinnakujundamise lõpetamine Venemaal ja teenuseid pakkuvate ettevõtete asutamistingimuste täpsustamine ja stabiliseerimine, et suurendada teenuseid pakkuvate ELi ettevõtete investeeringuid Venemaale;

| — | suur realiseerimata riigihanketurg; kutsub komisjoni üles tagama õiglased vastastikused eeskirjad ja menetlused riigihangete korraldamiseks mõlemal turul nii riiklikul kui kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

—

suur realiseerimata riigihanketurg; kutsub komisjoni üles tagama õiglased vastastikused eeskirjad ja menetlused riigihangete korraldamiseks mõlemal turul nii riiklikul kui kohalikul tasandil;

| — | Venemaa tollikorra reformimine, pidades silmas rahvusvahelisi konventsioone; |
| --- | --- |

—

Venemaa tollikorra reformimine, pidades silmas rahvusvahelisi konventsioone;

| — | sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid käsitlev peatükk, et tagada, et iga osaline saab kohaldada ainult õigustatud ajutisi keelde ning esmajoones seoses põllumajandustoodete, kariloomade ja toiduainetega, austades seejuures täielikult proportsionaalsuse, läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja teadusliku põhjendamise põhimõtteid; |
| --- | --- |

—

sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid käsitlev peatükk, et tagada, et iga osaline saab kohaldada ainult õigustatud ajutisi keelde ning esmajoones seoses põllumajandustoodete, kariloomade ja toiduainetega, austades seejuures täielikult proportsionaalsuse, läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja teadusliku põhjendamise põhimõtteid;

| — | säästva arengu peatükk, mis põhineb ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonil ja muudel ILO põhikonventsioonidel, et rõhutada vajadust täielikult austada ja jõustada inim- ja tööõigusi ning samuti kohustust rakendada asjakohaseid rahvusvahelisi keskkonnanorme; nõuab sellega seoses dialoogi loomist ajaomaste sidusrühmade ja kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

—

säästva arengu peatükk, mis põhineb ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonil ja muudel ILO põhikonventsioonidel, et rõhutada vajadust täielikult austada ja jõustada inim- ja tööõigusi ning samuti kohustust rakendada asjakohaseid rahvusvahelisi keskkonnanorme; nõuab sellega seoses dialoogi loomist ajaomaste sidusrühmade ja kodanikuühiskonnaga;

| — | intellektuaalomandi õiguste kõikide vormide kaitsmist käsitlev terviklik peatükk; nõuab, et see peatükk sisaldaks ka geograafiliste tähiste kaitsmise põhimõtteid ning kaitstud geograafiliste tähiste loetelu; |
| --- | --- |

—

intellektuaalomandi õiguste kõikide vormide kaitsmist käsitlev terviklik peatükk; nõuab, et see peatükk sisaldaks ka geograafiliste tähiste kaitsmise põhimõtteid ning kaitstud geograafiliste tähiste loetelu;

| — | praeguse vaidluste lahendamise mehhanismi täiustamine, et parandada Venemaa investeerimiskliima läbipaistvust ja mittediskrimineerimist; |
| --- | --- |

—

praeguse vaidluste lahendamise mehhanismi täiustamine, et parandada Venemaa investeerimiskliima läbipaistvust ja mittediskrimineerimist;

| — | kõikehõlmav ja ambitsioonikas peatükk investeeringute kohta, sealhulgas liberaliseerimise sätted ning investeeringute kaitse meetmed, tuginedes Euroopa Parlamendi soovitustele uue kogu ELi hõlmava investeerimispädevuse kohta (6. aprilli 2011. aasta resolutsioon Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta) (11); |
| --- | --- |

—

kõikehõlmav ja ambitsioonikas peatükk investeeringute kohta, sealhulgas liberaliseerimise sätted ning investeeringute kaitse meetmed, tuginedes Euroopa Parlamendi soovitustele uue kogu ELi hõlmava investeerimispädevuse kohta (6. aprilli 2011. aasta resolutsioon Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta) (11);

| 12. | nõuab ka kapitaliliikumise lihtsustamist osaliste vahel, järgides rahapesu käsitlevaid rahvusvahelisi konventsioone; toetab läbirääkimisi sellise kahepoolse investeerimislepingu sõlmimiseks ELi ja Venemaa vahel, mis sisaldaks sätteid ka riigi ja investori vaheliste vaidluste lahendamise kohta, et tagada ELi investoritele võrdsed tingimused ning suurendada ja stabiliseerida õigusraamistikku Euroopa investeeringute jaoks Venemaal; |
| --- | --- |

12.

nõuab ka kapitaliliikumise lihtsustamist osaliste vahel, järgides rahapesu käsitlevaid rahvusvahelisi konventsioone; toetab läbirääkimisi sellise kahepoolse investeerimislepingu sõlmimiseks ELi ja Venemaa vahel, mis sisaldaks sätteid ka riigi ja investori vaheliste vaidluste lahendamise kohta, et tagada ELi investoritele võrdsed tingimused ning suurendada ja stabiliseerida õigusraamistikku Euroopa investeeringute jaoks Venemaal;

| 13. | kutsub komisjoni üles teostama tihedat järelevalvet erinevate valdkonnapõhiste kavade rakendamise üle Venemaal, et teha kindlaks võimalikud kaubandust moonutavad ja diskrimineerivad sätted, näiteks riigihangete ja investeeringute suhtes kehtestatud subsideerimise ja kohaliku sisu nõuded, ning nõuab tungivalt, et komisjon suhtleks tihedalt Venemaaga, et tagada, et Venemaa täidab täielikult oma WTOga seotud kohustused pärast täisliikmeks saamist; on sellega seoses seisukohal, et komisjon peaks vajaduse korral tagasi pöörduma WTO eeskirjadega kooskõlas olevate kaubanduse kaitsemeetmete juurde; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles teostama tihedat järelevalvet erinevate valdkonnapõhiste kavade rakendamise üle Venemaal, et teha kindlaks võimalikud kaubandust moonutavad ja diskrimineerivad sätted, näiteks riigihangete ja investeeringute suhtes kehtestatud subsideerimise ja kohaliku sisu nõuded, ning nõuab tungivalt, et komisjon suhtleks tihedalt Venemaaga, et tagada, et Venemaa täidab täielikult oma WTOga seotud kohustused pärast täisliikmeks saamist; on sellega seoses seisukohal, et komisjon peaks vajaduse korral tagasi pöörduma WTO eeskirjadega kooskõlas olevate kaubanduse kaitsemeetmete juurde;

| 14. | on arvamusel, et ELi ja Venemaa vaheline moderniseerimispartnerlus on kasulik algatus, mille abil edendada kõnealuse kahe osapoole vahel uusi kaubandussuhteid nii WTOs kui ka kahepoolselt; rõhutab vajadust selle järele, et Euroopa Komisjon ja Venemaa valitsus tagaksid moderniseerimispartnerluse raames rakendatavate projektide jaoks eraldatavate vahendite tõhusa kasutamise; on seisukohal, et edendades mõlema osalise kaubandus- ja investeerimisstrateegiate koostoimet, on võimalik tulemuslikumalt saavutada Venemaa majandusliku moderniseerimise ja eristamise täielik potentsiaal; |
| --- | --- |

14.

on arvamusel, et ELi ja Venemaa vaheline moderniseerimispartnerlus on kasulik algatus, mille abil edendada kõnealuse kahe osapoole vahel uusi kaubandussuhteid nii WTOs kui ka kahepoolselt; rõhutab vajadust selle järele, et Euroopa Komisjon ja Venemaa valitsus tagaksid moderniseerimispartnerluse raames rakendatavate projektide jaoks eraldatavate vahendite tõhusa kasutamise; on seisukohal, et edendades mõlema osalise kaubandus- ja investeerimisstrateegiate koostoimet, on võimalik tulemuslikumalt saavutada Venemaa majandusliku moderniseerimise ja eristamise täielik potentsiaal;

| 15. | kutsub Venemaa valitsust üles viima läbi Yukose juhtumi iseseisvat ja erapooletut uurimist; |
| --- | --- |

15.

kutsub Venemaa valitsust üles viima läbi Yukose juhtumi iseseisvat ja erapooletut uurimist;

| 16. | on seisukohal, et viisanõude kaotamiseks vajalike ühiste meetmete rakendamine on osa ELi ja Venemaa vahelistest kaubandus- ja investeerimissuhetest, ning võtab teadmiseks ELi ja Venemaa vahelise viisavabaduslepingu üle peetavate läbirääkimiste viimased arengud; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et viisanõude kaotamiseks vajalike ühiste meetmete rakendamine on osa ELi ja Venemaa vahelistest kaubandus- ja investeerimissuhetest, ning võtab teadmiseks ELi ja Venemaa vahelise viisavabaduslepingu üle peetavate läbirääkimiste viimased arengud;

| 17. | väljendab muret seoses Venemaa, Kasahstani ja Valgevene tolliliiduga, mis seab Venemaaga kauplemisele lisatakistusi ning on seega vastuolus WTO eeskirjade ja kohustustega, mis Venemaa WTOga ühinedes võttis; |
| --- | --- |

17.

väljendab muret seoses Venemaa, Kasahstani ja Valgevene tolliliiduga, mis seab Venemaaga kauplemisele lisatakistusi ning on seega vastuolus WTO eeskirjade ja kohustustega, mis Venemaa WTOga ühinedes võttis;

| 18. | kutsub Venemaad üles lõikama oma WTO liikmesusest kasu ning ühinema ELi ja muude kõnealusesse mitmepoolsesse kaubandusorganisatsiooni kuuluvate Ida-Euroopa riikide jõupingutustega, et aidata Valgevenel rakendada WTO kaubanduseeskirjadega ühilduvaid eeskirju ja tavasid ning võimaldada tal võimalikult ruttu WTOga ühineda; |
| --- | --- |

18.

kutsub Venemaad üles lõikama oma WTO liikmesusest kasu ning ühinema ELi ja muude kõnealusesse mitmepoolsesse kaubandusorganisatsiooni kuuluvate Ida-Euroopa riikide jõupingutustega, et aidata Valgevenel rakendada WTO kaubanduseeskirjadega ühilduvaid eeskirju ja tavasid ning võimaldada tal võimalikult ruttu WTOga ühineda;

| 19. | on seisukohal, et Venemaa ühinemine WTOga võib lihtsustada kaubavoogu ELi ja Venemaa vahel, ergutades samal ajal ka mõlemal poole majanduskasvu ning töökohtade loomist; on arvamusel, et uue partnerlus- ja koostöölepingu võimalik sõlmimine aitab veelgi suurendada lepinguosaliste vahelist partnerlust, edendades samal ajal jätkusuutlikku arengut osaliste ühises naabruses; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et Venemaa ühinemine WTOga võib lihtsustada kaubavoogu ELi ja Venemaa vahel, ergutades samal ajal ka mõlemal poole majanduskasvu ning töökohtade loomist; on arvamusel, et uue partnerlus- ja koostöölepingu võimalik sõlmimine aitab veelgi suurendada lepinguosaliste vahelist partnerlust, edendades samal ajal jätkusuutlikku arengut osaliste ühises naabruses;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0575.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0268.

(3)  EÜT L 327, 28.11.1997, lk 1.

(4)  WT/ACC/RUS/70; WT/MIN(11)/2.

(5)  WT/ACC/RUS/70/Add.1; WT/MIN(11)/2/Add.1.

(6)  ELT L 6, 10.1.2012, lk 6.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0284.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0285.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0286.

(10)  (Vt raportit A7-0177/2012 – 16775/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE)).

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0141.

---

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/81 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/81

---

Reede, 26. oktoober 2012Valimised Valgevenes

P7_TA(2012)0410

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon olukorra kohta Valgevenes pärast 23. septembri 2012. aasta parlamendivalimisi (2012/2815(RSP))

2014/C 72 E/11

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Valgevene kohta, eriti 5. juuli 2012. aasta (1), 29. märtsi 2012. aasta (2), 16. veebruari 2012. aasta (3), 15. septembri 2011. aasta (4), 12. mai 2011. aasta (5), 10. märtsi 2011. aasta (6), 20. jaanuari 2011. aasta (7), 10. märtsi 2010. aasta (8) ja 17. detsembri 2009. aasta (9) resolutsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Valgevene kohta, eriti 5. juuli 2012. aasta (1), 29. märtsi 2012. aasta (2), 16. veebruari 2012. aasta (3), 15. septembri 2011. aasta (4), 12. mai 2011. aasta (5), 10. märtsi 2011. aasta (6), 20. jaanuari 2011. aasta (7), 10. märtsi 2010. aasta (8) ja 17. detsembri 2009. aasta (9) resolutsiooni,

| — | võttes arvesse Valgevene parlamendivalimisi käsitlevaid avaldusi, eriti president Schulzi 24. septembri 2012. aasta avaldust, asepresident Protasiewiczi ning Elmar Broki ja Filip Kaczmareki 24. septembri 2012. aasta ühisavaldust, hr Vigenini 25. septembri 2012. aasta avaldust ning Valgevenega suhtlemiseks loodud delegatsiooni 26. septembri 2012. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Valgevene parlamendivalimisi käsitlevaid avaldusi, eriti president Schulzi 24. septembri 2012. aasta avaldust, asepresident Protasiewiczi ning Elmar Broki ja Filip Kaczmareki 24. septembri 2012. aasta ühisavaldust, hr Vigenini 25. septembri 2012. aasta avaldust ning Valgevenega suhtlemiseks loodud delegatsiooni 26. septembri 2012. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni ja volinik Štefan Füle 24. septembri 2012. aasta avaldust parlamendivalimiste kohta Valgevenes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni ja volinik Štefan Füle 24. septembri 2012. aasta avaldust parlamendivalimiste kohta Valgevenes,

| — | võttes arvesse 15. oktoobril 2012. aastal Luxembourgis toimunud välisasjade nõukogu 3191. kohtumise järeldusi Valgevene kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. oktoobril 2012. aastal Luxembourgis toimunud välisasjade nõukogu 3191. kohtumise järeldusi Valgevene kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 1.–2. märtsi 2012. aasta järeldusi, milles väljendatakse sügavat muret olukorra jätkuva halvenemise pärast Valgevenes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 1.–2. märtsi 2012. aasta järeldusi, milles väljendatakse sügavat muret olukorra jätkuva halvenemise pärast Valgevenes,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2012. aasta otsust 2012/126/ÜVJP, millega rakendatakse otsust 2010/639/ÜVJP Valgevene vastu suunatud piiravate meetmete kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2012. aasta otsust 2012/126/ÜVJP, millega rakendatakse otsust 2010/639/ÜVJP Valgevene vastu suunatud piiravate meetmete kohta (10),

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi ajakohastamise teemalise Euroopa dialoogi alustamise kohta Valgevene ühiskonnaga (välisasjade nõukogu 3157. istung, Brüssel, 23. märts 2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi ajakohastamise teemalise Euroopa dialoogi alustamise kohta Valgevene ühiskonnaga (välisasjade nõukogu 3157. istung, Brüssel, 23. märts 2012),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. aprilli 2012. aasta määrust (EL) nr 354/2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. aprilli 2012. aasta määrust (EL) nr 354/2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes,

| — | võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni 28. veebruari 2012. aasta avaldust tema otsuse kohta kutsuda tagasi ELi delegatsiooni juht Minskis ja Poola valitsuse otsuse kohta kutsuda tagasi Poola suursaadik Valgevenes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni 28. veebruari 2012. aasta avaldust tema otsuse kohta kutsuda tagasi ELi delegatsiooni juht Minskis ja Poola valitsuse otsuse kohta kutsuda tagasi Poola suursaadik Valgevenes,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 25. jaanuari 2012. aasta resolutsiooni 1857 (2012), milles käsitletakse Valgevene olukorda ja mõistetakse hukka opositsiooniliikmete jätkuv tagakiusamine ning kodanikuühiskonna aktivistide, sõltumatu ajakirjanduse ja inimõiguste kaitsjate ahistamine Valgevenes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 25. jaanuari 2012. aasta resolutsiooni 1857 (2012), milles käsitletakse Valgevene olukorda ja mõistetakse hukka opositsiooniliikmete jätkuv tagakiusamine ning kodanikuühiskonna aktivistide, sõltumatu ajakirjanduse ja inimõiguste kaitsjate ahistamine Valgevenes,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 10. aprilli 2012. aasta aruannet ja ÜRO inimõiguste nõukogu 17. juuni 2011. aasta resolutsiooni 17/24 inimõiguste olukorra kohta Valgevenes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 10. aprilli 2012. aasta aruannet ja ÜRO inimõiguste nõukogu 17. juuni 2011. aasta resolutsiooni 17/24 inimõiguste olukorra kohta Valgevenes,

| — | võttes arvesse 7.–9. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse teemalisel tippkohtumisel vastu võetud deklaratsiooni ning 30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse teemalisel tippkohtumisel vastu võetud deklaratsiooni olukorra kohta Valgevenes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7.–9. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse teemalisel tippkohtumisel vastu võetud deklaratsiooni ning 30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse teemalisel tippkohtumisel vastu võetud deklaratsiooni olukorra kohta Valgevenes,

| — | võttes arvesse Visegrádi rühma ning Eesti, Läti ja Leedu välisministrite 5. märtsil 2012. aastal Prahas tehtud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Visegrádi rühma ning Eesti, Läti ja Leedu välisministrite 5. märtsil 2012. aastal Prahas tehtud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 19, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 19 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 19, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 19 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11,

| — | võttes arvesse vajaduste hindamise missiooni 16.–18. juuli 2012. aasta aruannet, 14. septembri vahearuannet ning OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) ja OSCE Parlamentaarse Assamblee 24. septembri 2012. aasta avaldust Valgevene parlamendivalimiste esialgsete tulemuste ja järelduste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vajaduste hindamise missiooni 16.–18. juuli 2012. aasta aruannet, 14. septembri vahearuannet ning OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) ja OSCE Parlamentaarse Assamblee 24. septembri 2012. aasta avaldust Valgevene parlamendivalimiste esialgsete tulemuste ja järelduste kohta,

| — | võttes arvesse kampaania „Inimõiguste kaitsjad vabade valimiste nimel” esialgset aruannet 23. septembril 2012. aastal toimunud Valgevene parlamendivalimiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kampaania „Inimõiguste kaitsjad vabade valimiste nimel” esialgset aruannet 23. septembril 2012. aastal toimunud Valgevene parlamendivalimiste kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et OSCE ei ole tunnistanud mitte ühtegi 1995. aastast saadik Valgevenes toimunud parlamendi- või presidendivalimistest vabadeks ja õiglasteks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et OSCE ei ole tunnistanud mitte ühtegi 1995. aastast saadik Valgevenes toimunud parlamendi- või presidendivalimistest vabadeks ja õiglasteks;

| B. | arvestades, et ELi meelest oli Valgevenel 23. septembril 2012 toimunud parlamendivalimiste ning eelkõige nende korralduse ja pluralismi abil järjekordne võimalus näidata, et austab demokraatlikke väärtusi ja Euroopa norme; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi meelest oli Valgevenel 23. septembril 2012 toimunud parlamendivalimiste ning eelkõige nende korralduse ja pluralismi abil järjekordne võimalus näidata, et austab demokraatlikke väärtusi ja Euroopa norme;

| C. | arvestades, et OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) ja OSCE Parlamentaarse Assamblee rahvusvahelise valimiste vaatlusmissiooni hinnangul ei järgitud kõnealustel parlamendivalimistel valimisseaduse teatavast täiendamisest hoolimata paljusid OSCE raames võetud kohustusi, sh kodanike ühinemise, kandideerimise ja selge eneseväljendamise õigus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) ja OSCE Parlamentaarse Assamblee rahvusvahelise valimiste vaatlusmissiooni hinnangul ei järgitud kõnealustel parlamendivalimistel valimisseaduse teatavast täiendamisest hoolimata paljusid OSCE raames võetud kohustusi, sh kodanike ühinemise, kandideerimise ja selge eneseväljendamise õigus;

| D. | arvestades, et kuna riigi parlamenti ei valitud mitte ühtegi demokraatliku opositsiooni kandidaati ning kuna paljud poliitvangid on endiselt vanglas, on Valgevene võimud ilmselgelt rahvusvahelise üldsuse arvukaid üleskutseid eiranud, otsustades selle asemel demokraatiast veelgi kaugeneda ja oma riiki veelgi rohkem isoleerida; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kuna riigi parlamenti ei valitud mitte ühtegi demokraatliku opositsiooni kandidaati ning kuna paljud poliitvangid on endiselt vanglas, on Valgevene võimud ilmselgelt rahvusvahelise üldsuse arvukaid üleskutseid eiranud, otsustades selle asemel demokraatiast veelgi kaugeneda ja oma riiki veelgi rohkem isoleerida;

| E. | arvestades, et paljudel demokraatliku opositsiooni kandidaatidel ei lubatud end registreerida kas sissetuleku või varadega seonduvate deklaratsioonide vähetähtsate ebatäpsuste tõttu või tühistati allkirjad, mis olid vajalikud nende kandidatuuri esitamiseks; arvestades, et paljudel neist ei lubatud kuuluda ka valimiskomisjonidesse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et paljudel demokraatliku opositsiooni kandidaatidel ei lubatud end registreerida kas sissetuleku või varadega seonduvate deklaratsioonide vähetähtsate ebatäpsuste tõttu või tühistati allkirjad, mis olid vajalikud nende kandidatuuri esitamiseks; arvestades, et paljudel neist ei lubatud kuuluda ka valimiskomisjonidesse;

| F. | arvestades, et kandidaatide registreerimine toimus diskrimineerival viisil; arvestades, et suurem osa nendest, keda keelduti registreerimast, olid seotud Mikalai Statkevitšit ja Aljaksei Mihhalevitši toetavate algatusrühmadega; arvestades, et teiste hulgas keelduti kandidaadina registreerimast ka Vabadusliikumise juhti Aleksander Milinkevitšit ja „Räägi õigust” kampaania aktivisti Mihhail Paškevitšit; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kandidaatide registreerimine toimus diskrimineerival viisil; arvestades, et suurem osa nendest, keda keelduti registreerimast, olid seotud Mikalai Statkevitšit ja Aljaksei Mihhalevitši toetavate algatusrühmadega; arvestades, et teiste hulgas keelduti kandidaadina registreerimast ka Vabadusliikumise juhti Aleksander Milinkevitšit ja „Räägi õigust” kampaania aktivisti Mihhail Paškevitšit;

| G. | arvestades, et kandidaatidele anti riiklikus meedias võimalus pidada vaid üks eelnevalt lindistatud kuni viieminutiline sõnavõtt; arvestades, et mitmetele kandidaatidele (eriti neile, kes kutsusid üles valimisi boikoteerima) ei antud üldse eetriaega ning seetõttu ei saanud paljud opositsioonikandidaadid oma seisukohti valijatele tutvustada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kandidaatidele anti riiklikus meedias võimalus pidada vaid üks eelnevalt lindistatud kuni viieminutiline sõnavõtt; arvestades, et mitmetele kandidaatidele (eriti neile, kes kutsusid üles valimisi boikoteerima) ei antud üldse eetriaega ning seetõttu ei saanud paljud opositsioonikandidaadid oma seisukohti valijatele tutvustada;

| H. | arvestades, et kuigi sõnavabadus on Valgevene põhiseadusega tagatud, on ajakirjandusvabadus Valgevenes endiselt väga piiratud – sõltumatud meediakanalid on pideva tagakiusamise all ning kriitika summutatakse agressiivsete vahenditega; arvestades, et ajakirjandusel ei lubatud kajastada president Lukašenka vastu suunatud rahumeelseid meeleavaldusi ega käsitleda halvenevat majanduslikku olukorda; arvestades, et Valgevene valitsuse ja presidendi kritiseerimist peetakse kriminaalkuriteoks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kuigi sõnavabadus on Valgevene põhiseadusega tagatud, on ajakirjandusvabadus Valgevenes endiselt väga piiratud – sõltumatud meediakanalid on pideva tagakiusamise all ning kriitika summutatakse agressiivsete vahenditega; arvestades, et ajakirjandusel ei lubatud kajastada president Lukašenka vastu suunatud rahumeelseid meeleavaldusi ega käsitleda halvenevat majanduslikku olukorda; arvestades, et Valgevene valitsuse ja presidendi kritiseerimist peetakse kriminaalkuriteoks;

| I. | arvestades, et paljud õpilased ja riigile kuuluvate ettevõtete töötajad olid sunnitud osalema eelhääletusel, kuna neid ähvardati stipendiumide äravõtmise ja töökoha kaotamisega; arvestades, et valijatele avaldati eelhääletusel osalemiseks ebasobivat survet ka sõjaväes; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et paljud õpilased ja riigile kuuluvate ettevõtete töötajad olid sunnitud osalema eelhääletusel, kuna neid ähvardati stipendiumide äravõtmise ja töökoha kaotamisega; arvestades, et valijatele avaldati eelhääletusel osalemiseks ebasobivat survet ka sõjaväes;

| J. | arvestades, et Valgevene ametivõimud kutsusid valimisi vaatlema OSCE valimiste vaatlusmissiooni, seadmata neile piiranguid või tingimusi; arvestades, et kahte nimetatud vaatlusmissiooni liiget – Saksamaa ja Leedu parlamendiliikmeid – ei lubatud vaid nädal enne Valgevene parlamendivalimiste toimumist riiki, kusjuures seda otsust ei põhjendatud ega selgitatud piisavalt ning seeläbi seati kahtluse alla Valgevene ametivõimude varasemad avaldused ja kahjustati pooltevahelist usaldust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Valgevene ametivõimud kutsusid valimisi vaatlema OSCE valimiste vaatlusmissiooni, seadmata neile piiranguid või tingimusi; arvestades, et kahte nimetatud vaatlusmissiooni liiget – Saksamaa ja Leedu parlamendiliikmeid – ei lubatud vaid nädal enne Valgevene parlamendivalimiste toimumist riiki, kusjuures seda otsust ei põhjendatud ega selgitatud piisavalt ning seeläbi seati kahtluse alla Valgevene ametivõimude varasemad avaldused ja kahjustati pooltevahelist usaldust;

| K. | arvestades, et EL väljendas OSCE/ODIHRi vaatlejate saatmise üle heameelt, toonitades, kui oluline on tagada, et vaatlejatel oleks täielik juurdepääs valimisprotsessi kõikidele etappidele, sealhulgas häältelugemisele, ning rõhutas eelkõige opositsiooni õiguste, eriti kandideerimisõiguse ning valimiste vaatluskomisjonidele ja meediale juurdepääsuõiguse tagamise tähtsust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL väljendas OSCE/ODIHRi vaatlejate saatmise üle heameelt, toonitades, kui oluline on tagada, et vaatlejatel oleks täielik juurdepääs valimisprotsessi kõikidele etappidele, sealhulgas häältelugemisele, ning rõhutas eelkõige opositsiooni õiguste, eriti kandideerimisõiguse ning valimiste vaatluskomisjonidele ja meediale juurdepääsuõiguse tagamise tähtsust;

| L. | arvestades, et OSCE/ODIHRi esmaste tulemuste ja järelduste kohaselt puudus kõnealustel valimistel konkurents ning paljudel juhtudel rikuti Valgevene valimisseadust, mis oleks pidanud valimiskampaaniaga seonduvaid võimalusi suurendama; arvestades, et valimised toimusid rangelt kontrollitud oludes, kusjuures kampaania oli vaevumärgatav ning valimisi iseloomustas läbipaistmatus nii häältelugemisel kui ka eri valimisjaoskondade tulemuste kokkuliitmisel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et OSCE/ODIHRi esmaste tulemuste ja järelduste kohaselt puudus kõnealustel valimistel konkurents ning paljudel juhtudel rikuti Valgevene valimisseadust, mis oleks pidanud valimiskampaaniaga seonduvaid võimalusi suurendama; arvestades, et valimised toimusid rangelt kontrollitud oludes, kusjuures kampaania oli vaevumärgatav ning valimisi iseloomustas läbipaistmatus nii häältelugemisel kui ka eri valimisjaoskondade tulemuste kokkuliitmisel;

| M. | arvestades, et Valgevenes hoitakse ikka veel kinni 12 poliitvangi, kelle hulgas on inimõiguste kaitsja ja Rahvusvahelise Inimõiguste Föderatsiooni asepresident Ales Bjaljatski, endine presidendikandidaat, Nobeli auhinna kandidaat ning Euroopa Parlamendi Sahharovi mõttevabaduse auhinna kandidaat Mikalai Statkevitš ning noorteorganisatsiooni Maladõ Front juht Zmitser Daškevitš; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Valgevenes hoitakse ikka veel kinni 12 poliitvangi, kelle hulgas on inimõiguste kaitsja ja Rahvusvahelise Inimõiguste Föderatsiooni asepresident Ales Bjaljatski, endine presidendikandidaat, Nobeli auhinna kandidaat ning Euroopa Parlamendi Sahharovi mõttevabaduse auhinna kandidaat Mikalai Statkevitš ning noorteorganisatsiooni Maladõ Front juht Zmitser Daškevitš;

| N. | arvestades, et väljapaistev opositsiooniaktivist Sjarhei Kavalenka vabastati 26. septembril 2012. aastal armuandmispalve alusel vanglast, kus juhtkond teda järjest enam survestas, kasutades ka üksikvangistust ja väljapressimist; arvestades, et poliitiliste vangide vabastamine ei toimu tingimusteta, sest nad jäävad võimude pideva järelevalve alla ja peavad oma asukohast politseile korrapäraselt teada andma; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et väljapaistev opositsiooniaktivist Sjarhei Kavalenka vabastati 26. septembril 2012. aastal armuandmispalve alusel vanglast, kus juhtkond teda järjest enam survestas, kasutades ka üksikvangistust ja väljapressimist; arvestades, et poliitiliste vangide vabastamine ei toimu tingimusteta, sest nad jäävad võimude pideva järelevalve alla ja peavad oma asukohast politseile korrapäraselt teada andma;

| O. | arvestades, et Valgevene on Euroopas nüüdseks ainus riik, kus määratakse ikka veel surmanuhtlust ja viiakse täide hukkamisi; arvestades, et inimõiguste aktivistide andmeil on Valgevenes alates 1991. aastast hukatud ligikaudu 400 inimest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Valgevene on Euroopas nüüdseks ainus riik, kus määratakse ikka veel surmanuhtlust ja viiakse täide hukkamisi; arvestades, et inimõiguste aktivistide andmeil on Valgevenes alates 1991. aastast hukatud ligikaudu 400 inimest;

| P. | arvestades, et 7.–9. maini 2009 toimunud idapartnerluse teemalisel tippkohtumisel kiitis Valgevene heaks Praha deklaratsiooni ja kinnitas taas oma pühendumust rahvusvahelise õiguse põhimõtetele ja põhiväärtustele, sealhulgas demokraatiale, õigusriigi põhimõtetele ning inimõiguste ja põhivabaduste austamisele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 7.–9. maini 2009 toimunud idapartnerluse teemalisel tippkohtumisel kiitis Valgevene heaks Praha deklaratsiooni ja kinnitas taas oma pühendumust rahvusvahelise õiguse põhimõtetele ja põhiväärtustele, sealhulgas demokraatiale, õigusriigi põhimõtetele ning inimõiguste ja põhivabaduste austamisele;

| 1. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et taas kord ei täidetud Valgevene parlamendivalimiste korraldamisel paljusid OSCE kehtestatud põhinorme, mis tõi kaasa ebaausa, mittevaba, läbipaistmatu ja tasakaalust väljas protsessi, kuigi valimiste õigusraamistikku oli mõnevõrra parandatud; |
| --- | --- |

1.

peab äärmiselt kahetsusväärseks, et taas kord ei täidetud Valgevene parlamendivalimiste korraldamisel paljusid OSCE kehtestatud põhinorme, mis tõi kaasa ebaausa, mittevaba, läbipaistmatu ja tasakaalust väljas protsessi, kuigi valimiste õigusraamistikku oli mõnevõrra parandatud;

| 2. | on veendunud, et Valgevenes valitud parlamendil puudub demokraatlik legitiimsus ning seetõttu jätkab Euroopa Parlament oma senist poliitikat, mille kohaselt ei tunnistata Valgevene parlamenti ei kahepoolsetes suhetes Valgevenega ega ka Euronesti parlamentaarse assamblee raames; väljendab kahetsust asjaolu üle, et praeguse seisuga ei ole Euronesti parlamentaarsel assambleel alust kutsuda assambleesse Valgevene seadusandliku kogu ametlikke esindajaid, kelle puudumise tõttu jääb idapartnerlus ilma ühest olulisest vahendist, millega Valgevenet ELi demokraatlikele väärtustele lähendada; |
| --- | --- |

2.

on veendunud, et Valgevenes valitud parlamendil puudub demokraatlik legitiimsus ning seetõttu jätkab Euroopa Parlament oma senist poliitikat, mille kohaselt ei tunnistata Valgevene parlamenti ei kahepoolsetes suhetes Valgevenega ega ka Euronesti parlamentaarse assamblee raames; väljendab kahetsust asjaolu üle, et praeguse seisuga ei ole Euronesti parlamentaarsel assambleel alust kutsuda assambleesse Valgevene seadusandliku kogu ametlikke esindajaid, kelle puudumise tõttu jääb idapartnerlus ilma ühest olulisest vahendist, millega Valgevenet ELi demokraatlikele väärtustele lähendada;

| 3. | juhib tähelepanu asjaolule, et EL lootis valimiste korralduse paranemist, kuid märgib, et jätkuv suutmatus korraldada vabasid ja õiglasi valimisi tähendab Valgevene jaoks veel üht tagasilööki ja tõsist probleemi Valgevene ja ELi vahelistes suhetes; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu asjaolule, et EL lootis valimiste korralduse paranemist, kuid märgib, et jätkuv suutmatus korraldada vabasid ja õiglasi valimisi tähendab Valgevene jaoks veel üht tagasilööki ja tõsist probleemi Valgevene ja ELi vahelistes suhetes;

| 4. | mõistab hukka ajakirjanike kinnipidamise taktika, mille eesmärk on ilmselgelt kontrollida teabe vaba levikut, takistades ajakirjanikke täitmast nende tavapäraseid töökohustusi ja rikkudes seeläbi üht kõige põhilisemat vabadust, milleks on sõnavabadus; |
| --- | --- |

4.

mõistab hukka ajakirjanike kinnipidamise taktika, mille eesmärk on ilmselgelt kontrollida teabe vaba levikut, takistades ajakirjanikke täitmast nende tavapäraseid töökohustusi ja rikkudes seeläbi üht kõige põhilisemat vabadust, milleks on sõnavabadus;

| 5. | peab kahetsusväärseks, et Valgevene ametivõimud on viimase paari aasta jooksul korduvalt keeldunud andmast riiki sisenemiseks viisat nii Euroopa Parlamendi kui ka liikmesriikide parlamentide liikmetele; kutsub Valgevene ametivõime üles loobuma täiendavate takistuste loomisest sellele, et Valgevenega suhtlemiseks loodud Euroopa Parlamendi delegatsioon saaks Valgevenet külastada; |
| --- | --- |

5.

peab kahetsusväärseks, et Valgevene ametivõimud on viimase paari aasta jooksul korduvalt keeldunud andmast riiki sisenemiseks viisat nii Euroopa Parlamendi kui ka liikmesriikide parlamentide liikmetele; kutsub Valgevene ametivõime üles loobuma täiendavate takistuste loomisest sellele, et Valgevenega suhtlemiseks loodud Euroopa Parlamendi delegatsioon saaks Valgevenet külastada;

| 6. | nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud vaataksid läbi oma meetmed, parandaksid ja täiustaksid valimisseadust ning korraldaksid uued vabad ja õiglased parlamendivalimised, mis oleksid kooskõlas rahvusvaheliste normidega; nõuab samuti kõikide poliitvangide viivitamatut ja tingimusteta vabastamist ja rehabiliteerimist, sundimata neid seejuures allkirjastama valetunnistusi või armuandmispalveid, ning nõuab, et Valgevene võimud austaksid oma rahvast, kaitstes nende põhivabadusi ja võimaldades neil kasutada oma põhiõigusi; väljendab sügavat muret korduvate teadete üle seoses sihipäraselt ebainimlike kinnipidamistingimustega, eeskätt Ales Bjaljatski, Mikalai Statkevitši ja Dmitri Daškevitši puhul; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud vaataksid läbi oma meetmed, parandaksid ja täiustaksid valimisseadust ning korraldaksid uued vabad ja õiglased parlamendivalimised, mis oleksid kooskõlas rahvusvaheliste normidega; nõuab samuti kõikide poliitvangide viivitamatut ja tingimusteta vabastamist ja rehabiliteerimist, sundimata neid seejuures allkirjastama valetunnistusi või armuandmispalveid, ning nõuab, et Valgevene võimud austaksid oma rahvast, kaitstes nende põhivabadusi ja võimaldades neil kasutada oma põhiõigusi; väljendab sügavat muret korduvate teadete üle seoses sihipäraselt ebainimlike kinnipidamistingimustega, eeskätt Ales Bjaljatski, Mikalai Statkevitši ja Dmitri Daškevitši puhul;

| 7. | kutsub sellega seoses Valgevene valitsust üles tegema jõupingutusi, et tagada, et tulevikus korraldatakse tõeliselt demokraatlikud ja rahvusvaheliste demokraatlike normidega kooskõlas olevad valimised, kusjuures selleks tuleks muuta valimisseadust ja -tavasid, näiteks:






  a) | luues kõikidele kandidaatidele õiglased tingimused ja võimalused tõelise valimiskampaania korraldamiseks; |
| --- | --- | --- |

7.

kutsub sellega seoses Valgevene valitsust üles tegema jõupingutusi, et tagada, et tulevikus korraldatakse tõeliselt demokraatlikud ja rahvusvaheliste demokraatlike normidega kooskõlas olevad valimised, kusjuures selleks tuleks muuta valimisseadust ja -tavasid, näiteks:

a)

luues kõikidele kandidaatidele õiglased tingimused ja võimalused tõelise valimiskampaania korraldamiseks;

| b) | tagades, et kõik valimistel osalevad parteid on esindatud valimiskomisjonide kõikidel tasanditel, eelkõige ringkonna valimiskomisjoni tasandil; |
| --- | --- |

b)

tagades, et kõik valimistel osalevad parteid on esindatud valimiskomisjonide kõikidel tasanditel, eelkõige ringkonna valimiskomisjoni tasandil;

| c) | tagades, et hääletamisel on välistatud igasugune pettuse võimalus; |
| --- | --- |

c)

tagades, et hääletamisel on välistatud igasugune pettuse võimalus;

| d) | loobudes eelhääletusest või vähemalt tagades, et varem antud hääli menetletakse üldhääletusel antud häältest eraldi ning et eelhääletuse tulemused registreeritakse valimisprotokollis eraldi; |
| --- | --- |

d)

loobudes eelhääletusest või vähemalt tagades, et varem antud hääli menetletakse üldhääletusel antud häältest eraldi ning et eelhääletuse tulemused registreeritakse valimisprotokollis eraldi;

| e) | tagades häältelugemise ja kõikide lõpptulemuste avaldamise läbipaistvuse; |
| --- | --- |

e)

tagades häältelugemise ja kõikide lõpptulemuste avaldamise läbipaistvuse;

| 8. | nõuab tungivalt, et Valgevene valitsus austaks inimõigusi, et lõpetada riigi enda põhjustatud isolatsioon ülejäänud Euroopast ning võimaldada ELi ja Valgevene vaheliste suhete märkimisväärset paranemist:






  a) | loobudes ähvardamast kohtu alla andmisega (sealhulgas Valgevene sõjaväeteenistusest kõrvalehoidmise eest) üliõpilasi, kes on oma seisukohtade pärast ülikoolist välja heidetud ning kes on olnud seetõttu sunnitud jätkama õpinguid välismaal; |
| --- | --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et Valgevene valitsus austaks inimõigusi, et lõpetada riigi enda põhjustatud isolatsioon ülejäänud Euroopast ning võimaldada ELi ja Valgevene vaheliste suhete märkimisväärset paranemist:

a)

loobudes ähvardamast kohtu alla andmisega (sealhulgas Valgevene sõjaväeteenistusest kõrvalehoidmise eest) üliõpilasi, kes on oma seisukohtade pärast ülikoolist välja heidetud ning kes on olnud seetõttu sunnitud jätkama õpinguid välismaal;

| b) | kõrvaldades kõik takistused, mille tõttu ei saa valitsusvälised organisatsioonid end Valgevenes nõuetekohaselt registreerida; |
| --- | --- |

b)

kõrvaldades kõik takistused, mille tõttu ei saa valitsusvälised organisatsioonid end Valgevenes nõuetekohaselt registreerida;

| c) | parandades rahvusvähemuste, nende kultuuri, kirikute ja haridussüsteemi ning ajaloolise ja materiaalse pärandi kohtlemist ja austamist, tunnustades muu hulgas ka Poolakate Liidu õiguspäraselt valitud organit; |
| --- | --- |

c)

parandades rahvusvähemuste, nende kultuuri, kirikute ja haridussüsteemi ning ajaloolise ja materiaalse pärandi kohtlemist ja austamist, tunnustades muu hulgas ka Poolakate Liidu õiguspäraselt valitud organit;

| 9. | nõuab taas tungivalt, et Valgevene kui ainus Euroopa riik, kus surmanuhtlust veel täide viiakse, peataks viivitamatult hukkamised ja kuulutaks esimese sammuna surmanuhtluse täielikul kaotamisel sellele viivitamatult moratooriumi; |
| --- | --- |

9.

nõuab taas tungivalt, et Valgevene kui ainus Euroopa riik, kus surmanuhtlust veel täide viiakse, peataks viivitamatult hukkamised ja kuulutaks esimese sammuna surmanuhtluse täielikul kaotamisel sellele viivitamatult moratooriumi;

| 10. | tuletab meelde, et Euroopa Liit teatas oma valmisolekust uuendada Euroopa naabruspoliitika raames suhteid Valgevene ja Valgevene rahvaga niipea, kui Valgevene valitsus näitab üles austust demokraatlike väärtuste ja Valgevene rahva põhiõiguste vastu; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et Euroopa Liit teatas oma valmisolekust uuendada Euroopa naabruspoliitika raames suhteid Valgevene ja Valgevene rahvaga niipea, kui Valgevene valitsus näitab üles austust demokraatlike väärtuste ja Valgevene rahva põhiõiguste vastu;

| 11. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Valgevene ühiskonnaga on alustatud ajakohastamise teemalist Euroopa dialoogi, mille raames käsitletakse Valgevene moderniseerimiseks vajalikke reforme, ELi ja Valgevene vaheliste suhete muid asjakohaseid võimalikke arenguid ning selleteemalist teavituskampaaniat Valgevenes; märgib rahuloluga, et kõnealune Euroopa dialoog on aidanud ergutada Minskis Valgevene ühiskonna esindajate seas konstruktiivset ja ulatuslikku arutelu riigi jaoks vajalike reformidega seotud konkreetsete ettepanekute üle; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Valgevene ühiskonnaga on alustatud ajakohastamise teemalist Euroopa dialoogi, mille raames käsitletakse Valgevene moderniseerimiseks vajalikke reforme, ELi ja Valgevene vaheliste suhete muid asjakohaseid võimalikke arenguid ning selleteemalist teavituskampaaniat Valgevenes; märgib rahuloluga, et kõnealune Euroopa dialoog on aidanud ergutada Minskis Valgevene ühiskonna esindajate seas konstruktiivset ja ulatuslikku arutelu riigi jaoks vajalike reformidega seotud konkreetsete ettepanekute üle;

| 12. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles toetama algatusi, mille eesmärk on arendada Valgevene kodanikuühiskonda ning mille tulemuseks võiks olla kodanike aktiivsem osalemine poliitikas ja suurem teadlikkus muudatuste vajalikkusest; nõuab järjepideva ja pikaajalise programmi loomist Valgevene opositsiooniorganisatsioonide toetamiseks ja tugevdamiseks ning dialoogi algatamist ja laiendamist Valgevene kodanikuühiskonnaga; on seisukohal, et Valgevene kodanike mõjujõu suurendamise poole püüdlemine on oluline eesmärk ning kõige tõhusam viis Valgevenes demokraatia ja õigusriigi kehtestamiseks; |
| --- | --- |

12.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles toetama algatusi, mille eesmärk on arendada Valgevene kodanikuühiskonda ning mille tulemuseks võiks olla kodanike aktiivsem osalemine poliitikas ja suurem teadlikkus muudatuste vajalikkusest; nõuab järjepideva ja pikaajalise programmi loomist Valgevene opositsiooniorganisatsioonide toetamiseks ja tugevdamiseks ning dialoogi algatamist ja laiendamist Valgevene kodanikuühiskonnaga; on seisukohal, et Valgevene kodanike mõjujõu suurendamise poole püüdlemine on oluline eesmärk ning kõige tõhusam viis Valgevenes demokraatia ja õigusriigi kehtestamiseks;

| 13. | kutsub Euroopa välisteenistust, nõukogu ja komisjoni üles jätkama dialoogi ja kujundama Valgevene suhtes välja selgema poliitika, mille tugisambaks oleks järkjärgulisel lähenemisviisil põhinev range positiivne tingimuslikkus ja mille käsutuses oleksid võrdlusnäitajad, ajakavad, läbivaatamisklausel ja piisavad rahalised vahendid; |
| --- | --- |

13.

kutsub Euroopa välisteenistust, nõukogu ja komisjoni üles jätkama dialoogi ja kujundama Valgevene suhtes välja selgema poliitika, mille tugisambaks oleks järkjärgulisel lähenemisviisil põhinev range positiivne tingimuslikkus ja mille käsutuses oleksid võrdlusnäitajad, ajakavad, läbivaatamisklausel ja piisavad rahalised vahendid;

| 14. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles võtma täiendavaid ja vajadusel kas või ühepoolseid meetmeid Valgevene kodanike viisamenetluse lihtsustamiseks ja liberaliseerimiseks, kuna see on äärmiselt oluline, et saavutada ELi Valgevene poliitika peamine eesmärk hõlbustada ja tihendada inimestevahelisi kontakte ning edendada riigis demokraatiat; nõuab seetõttu tungivalt, et nõukogu ja komisjon kaaluksid võimalust alandada Valgevene kodanike jaoks Schengeni alale sisenemisel nõutava viisa lõivu, kuna see on ainus võimalus hoida ära Valgevene ja tema kodanike järjest süvenevat isolatsiooni; |
| --- | --- |

14.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles võtma täiendavaid ja vajadusel kas või ühepoolseid meetmeid Valgevene kodanike viisamenetluse lihtsustamiseks ja liberaliseerimiseks, kuna see on äärmiselt oluline, et saavutada ELi Valgevene poliitika peamine eesmärk hõlbustada ja tihendada inimestevahelisi kontakte ning edendada riigis demokraatiat; nõuab seetõttu tungivalt, et nõukogu ja komisjon kaaluksid võimalust alandada Valgevene kodanike jaoks Schengeni alale sisenemisel nõutava viisa lõivu, kuna see on ainus võimalus hoida ära Valgevene ja tema kodanike järjest süvenevat isolatsiooni;

| 15. | mõistab veel kord hukka Valgevene valitsuse koostatud nimekirja isikutest, keda ei lubata välismaale, mistõttu ei saa mitmed oponendid ja inimõiguslased riigist lahkuda; väljendab oma poolehoidu kõigile kõnealusesse nimekirja kantud isikutele ja kutsub Minski ametivõime üles lõpetama sellise tegevuse, millega rikutakse Valgevene kodanike põhivabadusi; |
| --- | --- |

15.

mõistab veel kord hukka Valgevene valitsuse koostatud nimekirja isikutest, keda ei lubata välismaale, mistõttu ei saa mitmed oponendid ja inimõiguslased riigist lahkuda; väljendab oma poolehoidu kõigile kõnealusesse nimekirja kantud isikutele ja kutsub Minski ametivõime üles lõpetama sellise tegevuse, millega rikutakse Valgevene kodanike põhivabadusi;

| 16. | kordab oma komisjonile esitatud üleskutset toetada Valgevene kodanikuühiskonna, sõltumatu meedia (sh TV Belsat, European Radio for Belarus, Radio Racja jt) ja valitsusväliste organisatsioonide jõupingutusi demokraatia edendamiseks Valgevenes nii rahaliste kui ka poliitiliste vahenditega; nõuab suurema tähelepanu pööramist digitaalsete vabaduste kaitsmisele Valgevenes, sest need võimaldavad kasutada muid inimõigusi, eelkõige sõna- ja ühinemisvabadust; nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud tagaksid, et blogijaid ja veebihaldureid ei anta inimõigusi toetava tegevuse eest kohtu alla; |
| --- | --- |

16.

kordab oma komisjonile esitatud üleskutset toetada Valgevene kodanikuühiskonna, sõltumatu meedia (sh TV Belsat, European Radio for Belarus, Radio Racja jt) ja valitsusväliste organisatsioonide jõupingutusi demokraatia edendamiseks Valgevenes nii rahaliste kui ka poliitiliste vahenditega; nõuab suurema tähelepanu pööramist digitaalsete vabaduste kaitsmisele Valgevenes, sest need võimaldavad kasutada muid inimõigusi, eelkõige sõna- ja ühinemisvabadust; nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud tagaksid, et blogijaid ja veebihaldureid ei anta inimõigusi toetava tegevuse eest kohtu alla;

| 17. | palub nõukogul ja komisjonil kaaluda meetmeid, mille abil parandada ELi ja Valgevene vahel ettevõtluskliimat, kaubandust, investeerimist, energia- ja transporditaristut ning piiriülest koostööd, et toetada Valgevene kodanike heaolu ja jõukuse kasvu ning sellega seoses ka nende Euroopa Liiduga suhtlemise ja liitu vabalt reisimise võimalusi; |
| --- | --- |

17.

palub nõukogul ja komisjonil kaaluda meetmeid, mille abil parandada ELi ja Valgevene vahel ettevõtluskliimat, kaubandust, investeerimist, energia- ja transporditaristut ning piiriülest koostööd, et toetada Valgevene kodanike heaolu ja jõukuse kasvu ning sellega seoses ka nende Euroopa Liiduga suhtlemise ja liitu vabalt reisimise võimalusi;

| 18. | palub, et kui rahvusvahelised spordiorganisatsioonid kaaluvad võimalust anda Valgevene võimudele austav ülesanne korraldada mõni tähtis rahvusvaheline spordiüritus, võetaks arvesse ka inimõiguste olukorda, et avaldada sealsele režiimile survet niikaua, kuni Valgevene väljendab selgelt oma pühendumist demokraatlike põhimõtete ja põhivabaduste austamisele; |
| --- | --- |

18.

palub, et kui rahvusvahelised spordiorganisatsioonid kaaluvad võimalust anda Valgevene võimudele austav ülesanne korraldada mõni tähtis rahvusvaheline spordiüritus, võetaks arvesse ka inimõiguste olukorda, et avaldada sealsele režiimile survet niikaua, kuni Valgevene väljendab selgelt oma pühendumist demokraatlike põhimõtete ja põhivabaduste austamisele;

| 19. | kutsub seoses uue tuumaelektrijaama ehitusprojektiga Valgevenet üles järgima täies ulatuses Århusi konventsiooni ning rakendama rangelt kõiki piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooni (Espoo konventsioon) norme; |
| --- | --- |

19.

kutsub seoses uue tuumaelektrijaama ehitusprojektiga Valgevenet üles järgima täies ulatuses Århusi konventsiooni ning rakendama rangelt kõiki piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooni (Espoo konventsioon) norme;

| 20. | kutsub liikmesriike üles vältima olemasoleva viisakorra kasutamist viisil, mis oleks vastuolus nõukogu või komisjoni püüdlustega tugevdada Valgevene kodanikuühiskonda või kahjustaks neid eesmärke; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike üles vältima olemasoleva viisakorra kasutamist viisil, mis oleks vastuolus nõukogu või komisjoni püüdlustega tugevdada Valgevene kodanikuühiskonda või kahjustaks neid eesmärke;

| 21. | kutsub nõukogu ja ELi liikmesriike üles parandama märkimisväärselt ELi sisest koostööd ja teabevahetust, pidades silmas mitmeid Valgevene ja ELi ametiasutuste vahelise koostööga seonduvaid hiljutisi vahejuhtumeid; kutsub samuti üles lõpetama kohe Valgevene võimudega tehtava politseiväljaõppe alase koostöö, et vältida Valgevene kodanikuühiskonna aktivistide mis tahes täiendavasse ohtu seadmist; |
| --- | --- |

21.

kutsub nõukogu ja ELi liikmesriike üles parandama märkimisväärselt ELi sisest koostööd ja teabevahetust, pidades silmas mitmeid Valgevene ja ELi ametiasutuste vahelise koostööga seonduvaid hiljutisi vahejuhtumeid; kutsub samuti üles lõpetama kohe Valgevene võimudega tehtava politseiväljaõppe alase koostöö, et vältida Valgevene kodanikuühiskonna aktivistide mis tahes täiendavasse ohtu seadmist;

| 22. | peab kahetsusväärseks, et neli Poola haridusministeeriumi esindajat, kes pidid osalema 13. oktoobril 2012. aastal Bresti piirkonnas Baranavitšõs toimuval poolakeelset haridust käsitleval Poolakate Liidu korraldatud konverentsil, ei saanud Valgevenesse sõiduks viisat; |
| --- | --- |

22.

peab kahetsusväärseks, et neli Poola haridusministeeriumi esindajat, kes pidid osalema 13. oktoobril 2012. aastal Bresti piirkonnas Baranavitšõs toimuval poolakeelset haridust käsitleval Poolakate Liidu korraldatud konverentsil, ei saanud Valgevenesse sõiduks viisat;

| 23. | mõistab hukka Valgevene ametivõimude otsuse mitte teha koostööd Valgevene eest vastutava hiljuti ametisse nimetatud ÜRO inimõiguste eriraportööriga ning kutsub Valgevene ametivõime üles võimaldama eriraportööril rakendada oma volitusi ja külastada vajadusel Valgevenet; |
| --- | --- |

23.

mõistab hukka Valgevene ametivõimude otsuse mitte teha koostööd Valgevene eest vastutava hiljuti ametisse nimetatud ÜRO inimõiguste eriraportööriga ning kutsub Valgevene ametivõime üles võimaldama eriraportööril rakendada oma volitusi ja külastada vajadusel Valgevenet;

| 24. | ergutab kõiki Valgevene demokraatlikke poliitilisi jõude ja kodanikuühiskonna aktiviste leidma ühist lähenemisviisi, mille abil tõhustada oma meetmeid ja töötada välja konkreetsed poliitika muutmise programmid Valgevene rahva elu parandamiseks ja demokratiseerimiseks; |
| --- | --- |

24.

ergutab kõiki Valgevene demokraatlikke poliitilisi jõude ja kodanikuühiskonna aktiviste leidma ühist lähenemisviisi, mille abil tõhustada oma meetmeid ja töötada välja konkreetsed poliitika muutmise programmid Valgevene rahva elu parandamiseks ja demokratiseerimiseks;

| 25. | kutsub ELi institutsioone üles kasutama 17. oktoobril 2012. aastal Euroopa Parlamendis toimunud Valgevene ümarlauakohtumise tulemusi selleks, et anda opositsiooni praeguse olukorra ja Valgevene võimalike tulevikustsenaariumide kohta põhjalik ja terviklik hinnang; |
| --- | --- |

25.

kutsub ELi institutsioone üles kasutama 17. oktoobril 2012. aastal Euroopa Parlamendis toimunud Valgevene ümarlauakohtumise tulemusi selleks, et anda opositsiooni praeguse olukorra ja Valgevene võimalike tulevikustsenaariumide kohta põhjalik ja terviklik hinnang;

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, OSCE ja Euroopa Nõukogu parlamentaarsetele assambleedele, SRÜ sekretariaadile ning Valgevene ametivõimudele. |
| --- | --- |

26.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, OSCE ja Euroopa Nõukogu parlamentaarsetele assambleedele, SRÜ sekretariaadile ning Valgevene ametivõimudele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0300.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0112.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0063.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0392.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0244.

(6)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 182.

(7)  ELT C 136 E, 11.5.2012, lk 57.

(8)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 37.

(9)  ELT C 286 E, 22.10.2010, lk 16.

(10)  ELT L 55, 29.2.2012, lk 19.

---

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/87 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/87

---

Reede, 26. oktoober 2012Valimised Gruusias

P7_TA(2012)0411

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta resolutsioon Gruusias toimunud valimiste kohta (2012/2816(RSP))

2014/C 72 E/12

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ja raporteid ning eelkõige 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni, mis sisaldab Euroopa Parlamendi soovitusi nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele ELi–Gruusia assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ja raporteid ning eelkõige 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni, mis sisaldab Euroopa Parlamendi soovitusi nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele ELi–Gruusia assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohta (1),

| — | võttes arvesse Gruusia ja Euroopa Liidu vahelist partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1. juulil 1999. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Gruusia ja Euroopa Liidu vahelist partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1. juulil 1999. aastal,

| — | võttes arvesse ELi ja Gruusia ühist Euroopa naabruspoliitika tegevuskava, mille ELi ja Gruusia koostöönõukogu kiitis heaks 14. novembril 2006. aastal ning milles esitatakse strateegilised eesmärgid, mis põhinevad ühistest väärtustest lähtuvatel kohustustel ning poliitiliste, majanduslike ja institutsiooniliste reformide tulemuslikul elluviimisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Gruusia ühist Euroopa naabruspoliitika tegevuskava, mille ELi ja Gruusia koostöönõukogu kiitis heaks 14. novembril 2006. aastal ning milles esitatakse strateegilised eesmärgid, mis põhinevad ühistest väärtustest lähtuvatel kohustustel ning poliitiliste, majanduslike ja institutsiooniliste reformide tulemuslikul elluviimisel,

| — | võttes arvesse 12. augusti 2008. aasta relvarahukokkulepet, mille sõlmimist vahendas EL ning millele kirjutasid alla Gruusia ja Venemaa Föderatsioon, ning 8. septembril 2008. aastal sõlmitud rakenduslepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. augusti 2008. aasta relvarahukokkulepet, mille sõlmimist vahendas EL ning millele kirjutasid alla Gruusia ja Venemaa Föderatsioon, ning 8. septembril 2008. aastal sõlmitud rakenduslepingut,

| — | võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni ja volinik Štefan Füle 2. oktoobri 2012. aasta ühisavaldust Gruusia parlamendivalimiste tulemuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni ja volinik Štefan Füle 2. oktoobri 2012. aasta ühisavaldust Gruusia parlamendivalimiste tulemuste kohta,

| — | võttes arvesse 1. oktoobril 2012. aastal toimunud Gruusia parlamendivalimisi jälginud rahvusvahelise valimiste vaatlusmissiooni avaldust oma esialgsete tähelepanekute ja järelduste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. oktoobril 2012. aastal toimunud Gruusia parlamendivalimisi jälginud rahvusvahelise valimiste vaatlusmissiooni avaldust oma esialgsete tähelepanekute ja järelduste kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta järeldusi Gruusia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta järeldusi Gruusia kohta,

| — | võttes arvesse 15. mail 2012. aastal avaldatud Euroopa naabruspoliitika eduaruannet Gruusia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. mail 2012. aastal avaldatud Euroopa naabruspoliitika eduaruannet Gruusia kohta,

| — | võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Gruusia aktiivne toetus ja kindlaksjäämine ühistele väärtustele ja põhimõtetele, mille hulka kuuluvad demokraatia, õigusriigi põhimõte, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine, on otsustava tähtsusega, et Euroopaga integreerumise protsess jätkuks ning assotsieerimislepingu läbirääkimised ja lepingu hilisem rakendamine oleksid tulemuslikud; arvestades, et Gruusia sisepoliitiline stabiilsus ja sisereformidele keskendumine on ELi ja Gruusia suhete edasiarendamise eelduseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Gruusia aktiivne toetus ja kindlaksjäämine ühistele väärtustele ja põhimõtetele, mille hulka kuuluvad demokraatia, õigusriigi põhimõte, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine, on otsustava tähtsusega, et Euroopaga integreerumise protsess jätkuks ning assotsieerimislepingu läbirääkimised ja lepingu hilisem rakendamine oleksid tulemuslikud; arvestades, et Gruusia sisepoliitiline stabiilsus ja sisereformidele keskendumine on ELi ja Gruusia suhete edasiarendamise eelduseks;

| B. | arvestades, et Gruusia on üks idapartnerluse asutajaliikmetest; arvestades, et Varssavis toimunud tippkohtumisel kinnitasid nii EL kui ka idapartnerluse esindajad, et idapartnerlus põhineb ühistel väärtustel ning vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Gruusia on üks idapartnerluse asutajaliikmetest; arvestades, et Varssavis toimunud tippkohtumisel kinnitasid nii EL kui ka idapartnerluse esindajad, et idapartnerlus põhineb ühistel väärtustel ning vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtetel;

| C. | arvestades, et kõige viimased, 1. oktoobril 2012. aastal toimunud Gruusia parlamendivalimised olid vabad ja õiglased ning kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud normidega; arvestades, et ühinemis-, kogunemis- ja sõnavabadust üldiselt austati ning Gruusia inimesed väljendasid vabalt oma tahet, kuigi valimiskampaania oli äärmiselt vastandlik; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõige viimased, 1. oktoobril 2012. aastal toimunud Gruusia parlamendivalimised olid vabad ja õiglased ning kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud normidega; arvestades, et ühinemis-, kogunemis- ja sõnavabadust üldiselt austati ning Gruusia inimesed väljendasid vabalt oma tahet, kuigi valimiskampaania oli äärmiselt vastandlik;

| D. | arvestades, et nõukogu ja Euroopa Parlament võtsid teadmiseks demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) esialgse hinnangu Gruusias 1. oktoobril 2012. aastal toimunud parlamendivalimiste korralduse kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nõukogu ja Euroopa Parlament võtsid teadmiseks demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) esialgse hinnangu Gruusias 1. oktoobril 2012. aastal toimunud parlamendivalimiste korralduse kohta;

| E. | arvestades, et teatavad valimisseadusega seotud olulised probleemid ootavad endiselt lahendamist ja see puudutab eelkõige OSCE/ODIHRi ja Veneetsia komisjoni teatavaid varasemaid olulisi soovitusi, mis olid seotud näiteks asjaoluga, et elanikkonna suurus on ühemandaadilistes valimisringkondades erinev; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et teatavad valimisseadusega seotud olulised probleemid ootavad endiselt lahendamist ja see puudutab eelkõige OSCE/ODIHRi ja Veneetsia komisjoni teatavaid varasemaid olulisi soovitusi, mis olid seotud näiteks asjaoluga, et elanikkonna suurus on ühemandaadilistes valimisringkondades erinev;

| F. | arvestades, et Gruusia, kes on ELi tähtis partner, jäi nende parlamendivalimiste ajal kindlaks oma kohustustele kinni pidada demokraatlikest standarditest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Gruusia, kes on ELi tähtis partner, jäi nende parlamendivalimiste ajal kindlaks oma kohustustele kinni pidada demokraatlikest standarditest;

| G. | arvestades, et Gruusiast lahku löönud Lõuna-Osseetia ja Abhaasia alad on tegelikult endiselt Venemaa relvajõudude poolt okupeeritud; arvestades, et Venemaa Föderatsiooni ja Gruusia vahel 2008. aastal sõlmitud kuuepunktilisele relvarahulepingule vaatamata takistatakse endiselt ELi järelevalvemissiooni pääsemist Lõuna-Osseetiasse ja Abhaasiasse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Gruusiast lahku löönud Lõuna-Osseetia ja Abhaasia alad on tegelikult endiselt Venemaa relvajõudude poolt okupeeritud; arvestades, et Venemaa Föderatsiooni ja Gruusia vahel 2008. aastal sõlmitud kuuepunktilisele relvarahulepingule vaatamata takistatakse endiselt ELi järelevalvemissiooni pääsemist Lõuna-Osseetiasse ja Abhaasiasse;

| H. | arvestades, et EL peab Gruusia territoriaalset terviklikkust ja suveräänsust ning Gruusias konfliktide rahumeelset lahendamist endiselt tähtsaks ja toetab seda jätkuvalt täiel määral; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL peab Gruusia territoriaalset terviklikkust ja suveräänsust ning Gruusias konfliktide rahumeelset lahendamist endiselt tähtsaks ja toetab seda jätkuvalt täiel määral;

| I. | arvestades, et Gruusia vanglates kinnipeetavate piinamist kujutava video edastamine põhjustas ulatuslikku meelepaha ning tõi avalikkuse ette avaliku korra eest vastutavate valitsusasutuste tõsised üleastumised; arvestades, et selle skandaali tõttu astus kaks ministrit tagasi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Gruusia vanglates kinnipeetavate piinamist kujutava video edastamine põhjustas ulatuslikku meelepaha ning tõi avalikkuse ette avaliku korra eest vastutavate valitsusasutuste tõsised üleastumised; arvestades, et selle skandaali tõttu astus kaks ministrit tagasi;

| 1. | õnnitleb Gruusia rahvast selle märkimisväärse edasimineku puhul demokraatia tugevdamisel oma riigis; väljendab heameelt 1. oktoobril 2012. aastal toimunud demokraatlike paralamendivalimiste üle, mis viidi läbi kooskõlas OSCE ja Euroopa Nõukogu raames võetud kohustustega, kuigi on veel teatud küsimusi, mis vajavad lahendamist; rõhutab, et nende valimiste puhul on tegemist olulise sammuga Gruusia demokraatliku arengu teel ja riigi poliitilise tuleviku heaks; tunneb heameelt selle üle, et esimest korda vahetus Gruusias võim demokraatlike, vabade ja õiglaste valimiste kaudu; |
| --- | --- |

1.

õnnitleb Gruusia rahvast selle märkimisväärse edasimineku puhul demokraatia tugevdamisel oma riigis; väljendab heameelt 1. oktoobril 2012. aastal toimunud demokraatlike paralamendivalimiste üle, mis viidi läbi kooskõlas OSCE ja Euroopa Nõukogu raames võetud kohustustega, kuigi on veel teatud küsimusi, mis vajavad lahendamist; rõhutab, et nende valimiste puhul on tegemist olulise sammuga Gruusia demokraatliku arengu teel ja riigi poliitilise tuleviku heaks; tunneb heameelt selle üle, et esimest korda vahetus Gruusias võim demokraatlike, vabade ja õiglaste valimiste kaudu;

| 2. | rõhutab, et Gruusiaga sidemete arendamine ja tugevdamine on üks ELi välispoliitika eesmärke; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Gruusiaga sidemete arendamine ja tugevdamine on üks ELi välispoliitika eesmärke;

| 3. | väljendab rahulolu ELi ja Gruusia suhete edenemise üle ning rõhutab veel kord väärtusi, põhimõtteid ja kohustusi, mis hõlmavad demokraatiat, õigusriigi põhimõtet, inimõiguste ja põhivabaduste austamist, turumajandust, säästvat arengut ja head valitsemistava; |
| --- | --- |

3.

väljendab rahulolu ELi ja Gruusia suhete edenemise üle ning rõhutab veel kord väärtusi, põhimõtteid ja kohustusi, mis hõlmavad demokraatiat, õigusriigi põhimõtet, inimõiguste ja põhivabaduste austamist, turumajandust, säästvat arengut ja head valitsemistava;

| 4. | innustab kõiki Gruusia erakondi Gruusia rahva demokraatlikult väljendatud tahet igati aktsepteerides eelseisval üleminekuperioodil ja pärast seda konstruktiivset koostööd tegema, et tagada stabiilsus, õigusriigi põhimõtte järgimine, inimõiguste austamine ja hea valitsemistava; |
| --- | --- |

4.

innustab kõiki Gruusia erakondi Gruusia rahva demokraatlikult väljendatud tahet igati aktsepteerides eelseisval üleminekuperioodil ja pärast seda konstruktiivset koostööd tegema, et tagada stabiilsus, õigusriigi põhimõtte järgimine, inimõiguste austamine ja hea valitsemistava;

| 5. | kutsub kõiki poliitilisi jõude üles tegutsema vaoshoitult ning loodab, et Gruusia täitevvõim ja seadusandlik võim teevad eesseisval kooseksisteerimise perioodil konstruktiivset koostööd; märgib, et konstitutsioonilise kooseksisteerimise perioodil tuleb teha ühiseid jõupingutusi poliitilise kompromissi ja konsensuse saavutamiseks ning samal ajal ka Gruusia põhiseaduse ja muude tähtsaimate seaduste täielikul järgimiseks; toonitab, et presidendi, valitsuse ja parlamendi vahelised konstruktiivsed suhted on Gruusia demokraatliku legitiimsuse ja valitsemise seisukohast väga olulised; |
| --- | --- |

5.

kutsub kõiki poliitilisi jõude üles tegutsema vaoshoitult ning loodab, et Gruusia täitevvõim ja seadusandlik võim teevad eesseisval kooseksisteerimise perioodil konstruktiivset koostööd; märgib, et konstitutsioonilise kooseksisteerimise perioodil tuleb teha ühiseid jõupingutusi poliitilise kompromissi ja konsensuse saavutamiseks ning samal ajal ka Gruusia põhiseaduse ja muude tähtsaimate seaduste täielikul järgimiseks; toonitab, et presidendi, valitsuse ja parlamendi vahelised konstruktiivsed suhted on Gruusia demokraatliku legitiimsuse ja valitsemise seisukohast väga olulised;

| 6. | tunnustab president Saakašvili avaldust, milles ta tunnistas oma erakonna valimiskaotust, ning rõhutab, et selline vahetult pärast valimisi tehtud avaldus on positiivne märk Gruusias valitsevast demokraatiast; peab seda riigis ja piirkonnas, kus teised nõukogude aja järgsed juhid on tihtilugu ametist lahkunud ainult massiliste protestide survel või kodusõja ähvardusel, erakordseks sündmuseks; |
| --- | --- |

6.

tunnustab president Saakašvili avaldust, milles ta tunnistas oma erakonna valimiskaotust, ning rõhutab, et selline vahetult pärast valimisi tehtud avaldus on positiivne märk Gruusias valitsevast demokraatiast; peab seda riigis ja piirkonnas, kus teised nõukogude aja järgsed juhid on tihtilugu ametist lahkunud ainult massiliste protestide survel või kodusõja ähvardusel, erakordseks sündmuseks;

| 7. | kutsub Gruusia ametivõime üles kõrvaldama kõik rahvusvahelise valimiste vaatlusmissiooni osutatud puudused ning täitma valimisseaduse kohta antud OSCE/ODIHRi ja Veneetsia komisjoni soovitusi; |
| --- | --- |

7.

kutsub Gruusia ametivõime üles kõrvaldama kõik rahvusvahelise valimiste vaatlusmissiooni osutatud puudused ning täitma valimisseaduse kohta antud OSCE/ODIHRi ja Veneetsia komisjoni soovitusi;

| 8. | peab tervitatavaks edastamis- ja pakkumiskohustuste põhimõtete rakendamist, mis aitasid märkimisväärselt kaasa ajakirjanduse pluralismile enne valimisi; |
| --- | --- |

8.

peab tervitatavaks edastamis- ja pakkumiskohustuste põhimõtete rakendamist, mis aitasid märkimisväärselt kaasa ajakirjanduse pluralismile enne valimisi;

| 9. | märgib, et kuigi valimisõhkkond oli vastandlik ja pingeline, sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabadust üldiselt austati; on aga teadlik sellest, et valimisõhkkonda rikkusid kohati parteiaktivistide ja toetajate tagakiusamise ja hirmutamise juhtumid; |
| --- | --- |

9.

märgib, et kuigi valimisõhkkond oli vastandlik ja pingeline, sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabadust üldiselt austati; on aga teadlik sellest, et valimisõhkkonda rikkusid kohati parteiaktivistide ja toetajate tagakiusamise ja hirmutamise juhtumid;

| 10. | toonitab, et täielikult toimiva demokraatia huvides tuleb riigiametit pidavate isikute era- ja avalike huvide selgeks eristamiseks võtta erakondade rahastamise ning samuti võimaliku ja tegeliku huvide konflikti kohta vastu ranged ja mõjusad seadused, mida tuleb ka rakendada; |
| --- | --- |

10.

toonitab, et täielikult toimiva demokraatia huvides tuleb riigiametit pidavate isikute era- ja avalike huvide selgeks eristamiseks võtta erakondade rahastamise ning samuti võimaliku ja tegeliku huvide konflikti kohta vastu ranged ja mõjusad seadused, mida tuleb ka rakendada;

| 11. | nõuab tungivalt, et Gruusia ametiasutused uuriksid kõiki Gruusia vanglates aset leidnud väärkohtlemise ja piinamise juhtumeid ja annaksid süüdlased kohtu alla, ning nõuab kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga karistussüsteemi põhjalikku ja tulemuslikku reformimist; peab tervitatavaks Gruusia vanglaministri otsust moodustada järelevalverühm, et lubada inimõiguslastel ja ajakirjanikel tingimuste kontrollimiseks vanglaid külastada; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et Gruusia ametiasutused uuriksid kõiki Gruusia vanglates aset leidnud väärkohtlemise ja piinamise juhtumeid ja annaksid süüdlased kohtu alla, ning nõuab kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga karistussüsteemi põhjalikku ja tulemuslikku reformimist; peab tervitatavaks Gruusia vanglaministri otsust moodustada järelevalverühm, et lubada inimõiguslastel ja ajakirjanikel tingimuste kontrollimiseks vanglaid külastada;

| 12. | nõuab, et uus valitsus jätkaks senise valitsuse alustatud korruptsioonivastast võitlust ja poliitiliste reformide teostamist; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et uus valitsus jätkaks senise valitsuse alustatud korruptsioonivastast võitlust ja poliitiliste reformide teostamist;

| 13. | kutsub nõukogu ja komisjoni põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduslepingut arvestades üles tagama uuele administratsioonile vajaliku toetuse ning jätkama käimasolevat arutelu, millega tagada assotsieerimislepingu üle peetavatel läbirääkimistel järjepidevus ja edasiliikumine, ning lähtuma põhimõttest, mille puhul kaasnevad suuremate edusammudega suuremad hüved, ja kahekordistama jõupingutusi Gruusia ja ELi vahelise viisavabaduse üle peetavate läbirääkimiste lõpule viimiseks; |
| --- | --- |

13.

kutsub nõukogu ja komisjoni põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduslepingut arvestades üles tagama uuele administratsioonile vajaliku toetuse ning jätkama käimasolevat arutelu, millega tagada assotsieerimislepingu üle peetavatel läbirääkimistel järjepidevus ja edasiliikumine, ning lähtuma põhimõttest, mille puhul kaasnevad suuremate edusammudega suuremad hüved, ja kahekordistama jõupingutusi Gruusia ja ELi vahelise viisavabaduse üle peetavate läbirääkimiste lõpule viimiseks;

| 14. | kinnitab taas kord, et EL toetab Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust; loodab, et Gruusia ja Venemaa jätkavad eeltingimusi seadmata konfliktile aktiivselt lahenduse otsimist; loodab, et Gruusia osaleb jätkuvalt Genfi rahvusvahelistes kõnelustes, ja loodab, et Gruusia viib lahkulöönud piirkondade kaasamiseks ellu tõhusat poliitikat; |
| --- | --- |

14.

kinnitab taas kord, et EL toetab Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust; loodab, et Gruusia ja Venemaa jätkavad eeltingimusi seadmata konfliktile aktiivselt lahenduse otsimist; loodab, et Gruusia osaleb jätkuvalt Genfi rahvusvahelistes kõnelustes, ja loodab, et Gruusia viib lahkulöönud piirkondade kaasamiseks ellu tõhusat poliitikat;

| 15. | kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat üles jätkama jõupingutusi, millega ärgitada Venemaad Gruusia konflikti stabiliseerimiseks ja lahendamiseks täitma Sarkozy kuuepunktilist plaani; kutsub sellega seoses Venemaad üles viima oma väed Gruusiast lahku löönud Abhaasia ja Lõuna-Osseetia aladelt välja ning võimaldama Euroopa Liidu järelevalvemissioonil takistamatult kummassegi piirkonda pääseda; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat üles jätkama jõupingutusi, millega ärgitada Venemaad Gruusia konflikti stabiliseerimiseks ja lahendamiseks täitma Sarkozy kuuepunktilist plaani; kutsub sellega seoses Venemaad üles viima oma väed Gruusiast lahku löönud Abhaasia ja Lõuna-Osseetia aladelt välja ning võimaldama Euroopa Liidu järelevalvemissioonil takistamatult kummassegi piirkonda pääseda;

| 16. | rõhutab, et Gruusia uus valitsus peab säilitama Gruusia konstruktiivse osalemise Genfi rahvusvahelistes kõnelustes; peab sellega seoses kahetsusväärseks läbirääkimiste aeglast kulgu ning Lõuna-Kaukaasia julgeolekut ja stabiilsust käsitlevates Genfi kõnelustes kahe osapoole vahel oluliste edusammude puudumist ning nõuab 2008. aasta septembri relvarahulepingu kõigi kuue punkti täielikuks täitmiseks aktiivsemat osalemist; võtab teadmiseks koalitsiooni Gruusia Unistus kutse saata esindajad osalema Genfis toimuvatel Gruusia konflikti käsitlevatel 21. rahvusvaheliselt vahendatud rahukõnelustel; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et Gruusia uus valitsus peab säilitama Gruusia konstruktiivse osalemise Genfi rahvusvahelistes kõnelustes; peab sellega seoses kahetsusväärseks läbirääkimiste aeglast kulgu ning Lõuna-Kaukaasia julgeolekut ja stabiilsust käsitlevates Genfi kõnelustes kahe osapoole vahel oluliste edusammude puudumist ning nõuab 2008. aasta septembri relvarahulepingu kõigi kuue punkti täielikuks täitmiseks aktiivsemat osalemist; võtab teadmiseks koalitsiooni Gruusia Unistus kutse saata esindajad osalema Genfis toimuvatel Gruusia konflikti käsitlevatel 21. rahvusvaheliselt vahendatud rahukõnelustel;

| 17. | loodab seoses Gruusia Euroopa-püüdlustega ELi ja Gruusia uue assotsieerimislepingu üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimist ja rõhutab, et Gruusia integreerumine Euroopaga on tähtis majanduslike, sotsiaalsete ja poliitiliste reformide elluviimiseks; tervitab ELi kindlaksjäämist viisavaba reisimise eesmärgile ja loodab, et pooled teevad selles küsimuses märkimisväärseid edusamme; |
| --- | --- |

17.

loodab seoses Gruusia Euroopa-püüdlustega ELi ja Gruusia uue assotsieerimislepingu üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimist ja rõhutab, et Gruusia integreerumine Euroopaga on tähtis majanduslike, sotsiaalsete ja poliitiliste reformide elluviimiseks; tervitab ELi kindlaksjäämist viisavaba reisimise eesmärgile ja loodab, et pooled teevad selles küsimuses märkimisväärseid edusamme;

| 18. | loodab, et uus enamus ja uus valitsus jätkavad koostööd ELi ja NATOga, ning loodab, et ELi ja Gruusia sidemed jäävad tugevaks; tunneb heameelt selle üle, et ametisse astuv Gruusia valitsus on juba andnud lubaduse edendada Euroopa-Atlandi integratsiooni ning otsustanud toetuda eelmiste võimude tehtud hea töö tulemustele; |
| --- | --- |

18.

loodab, et uus enamus ja uus valitsus jätkavad koostööd ELi ja NATOga, ning loodab, et ELi ja Gruusia sidemed jäävad tugevaks; tunneb heameelt selle üle, et ametisse astuv Gruusia valitsus on juba andnud lubaduse edendada Euroopa-Atlandi integratsiooni ning otsustanud toetuda eelmiste võimude tehtud hea töö tulemustele;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Gruusia presidendile, valitsusele ja parlamendile, NATO peasekretärile ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Gruusia presidendile, valitsusele ja parlamendile, NATO peasekretärile ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid P7_TA(2011)0514.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Neljapäev, 25. oktoober 2012

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/91 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/91

---

Neljapäev, 25. oktoober 2012EÜ ja Serbia vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning EÜ ja Serbia vahelise vahelepingu rakendamise kord ***I

P7_TA(2012)0389

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta (COM(2011)0938 – C7-0010/2012 – 2011/0465(COD))

2014/C 72 E/13

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0938), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0938),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0010/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0010/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0273/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0273/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Neljapäev, 25. oktoober 2012P7_TC1-COD(2011)0465

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 29. aprillil 2008 kirjutati alla stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule (edaspidi „SAL“) ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahel. SALi ratifitseerimisprotsess ei ole veel lõppenud. |
| --- | --- |

(1)

29. aprillil 2008 kirjutati alla stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule (edaspidi „SAL“) ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahel. SALi ratifitseerimisprotsess ei ole veel lõppenud.

| (2) | 29. aprillil 2008 sõlmis nõukogu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu (edaspidi „vaheleping“) (2), millega nähakse ette SALi kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevate sätete ennetähtaegne jõustumine. Vaheleping jõustus 1. veebruaril 2010. |
| --- | --- |

(2)

29. aprillil 2008 sõlmis nõukogu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu (edaspidi „vaheleping“) (2), millega nähakse ette SALi kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevate sätete ennetähtaegne jõustumine. Vaheleping jõustus 1. veebruaril 2010.

| (3) | Vajalik on kehtestada vahelepingu teatavate sätete rakendamiseks eeskirjad ning samuti rakendamise üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmise kord. Kuna nende lepingute kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevad sätted on suures osas ühesugused, peaks käesoleva määrusega reguleerima ka SALi rakendamist pärast selle jõustumist. |
| --- | --- |

(3)

Vajalik on kehtestada vahelepingu teatavate sätete rakendamiseks eeskirjad ning samuti rakendamise üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmise kord. Kuna nende lepingute kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevad sätted on suures osas ühesugused, peaks käesoleva määrusega reguleerima ka SALi rakendamist pärast selle jõustumist.

| (4) | Vahelepingu ja SALi rakendamise ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes (3). Arvestades, et rakendusmeetmed moodustavad osa üldisest kaubanduspoliitikast, tuleks nende vastuvõtmiseks kasutada kontrollimenetlust. Kui vahelepingus ja SALis on ette nähtud võimalus erakorralistel ja otsustava tähtsusega asjaolude esinemisel viivitamata kohaldada olukorra lahendamiseks meetmeid, tuleks komisjonil sellised rakendusaktid kohe vastu võtta.
  [ME 1] |
| --- | --- |

(4)

Vahelepingu ja SALi rakendamise ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes (3). Arvestades, et rakendusmeetmed moodustavad osa üldisest kaubanduspoliitikast, tuleks nende vastuvõtmiseks kasutada kontrollimenetlust. Kui vahelepingus ja SALis on ette nähtud võimalus erakorralistel ja otsustava tähtsusega asjaolude esinemisel viivitamata kohaldada olukorra lahendamiseks meetmeid, tuleks komisjonil sellised rakendusaktid kohe vastu võtta.
  [ME 1]

| (4a) | Esialgsete meetmete vastuvõtmiseks erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaoludele reageerimiseks on kohane kasutada nõuandemenetlust, arvestades esialgsete meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike meetmete vastuvõtmisega. Kui esialgsete meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb lubada komisjonil vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid. [ME 2] |
| --- | --- |

(4a)

Esialgsete meetmete vastuvõtmiseks erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaoludele reageerimiseks on kohane kasutada nõuandemenetlust, arvestades esialgsete meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike meetmete vastuvõtmisega. Kui esialgsete meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb lubada komisjonil vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid. [ME 2]

| (4b) | Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaoludega vahelepingu artikli 26 lõike 5 punkti b ja artikli 27 lõike 4 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 41 lõike 5 punkti b ja artikli 42 lõike 4 tähenduses, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon vastu võtma viivitamata kohaldatavad rakendusaktid. [ME 3] |
| --- | --- |

(4b)

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaoludega vahelepingu artikli 26 lõike 5 punkti b ja artikli 27 lõike 4 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 41 lõike 5 punkti b ja artikli 42 lõike 4 tähenduses, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon vastu võtma viivitamata kohaldatavad rakendusaktid. [ME 3]

| (5) | SALis ja vahelepingus on sätestatud, et tariifikvootide piires võib teatavaid Serbia Vabariigist pärinevaid põllumajandus- ja kalandustooteid importida liitu vähendatud tollimaksumääraga. On vaja kehtestada nende tariifikvootide haldamise
  ja läbivaatamise
  kord
  , et neid oleks võimalik põhjalikult hinnata
  . [ME 4] |
| --- | --- |

(5)

SALis ja vahelepingus on sätestatud, et tariifikvootide piires võib teatavaid Serbia Vabariigist pärinevaid põllumajandus- ja kalandustooteid importida liitu vähendatud tollimaksumääraga. On vaja kehtestada nende tariifikvootide haldamise
  ja läbivaatamise
  kord
  , et neid oleks võimalik põhjalikult hinnata
  . [ME 4]

| (6) | Kui on vaja võtta kaubanduse kaitsemeetmeid, tuleks need vastu võtta vastavalt nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (4), nõukogu 19. oktoobri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1061/2009, millega kehtestatakse ühised ekspordieeskirjad (5), nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (6), või vajaduse korral ka nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (7). |
| --- | --- |

(6)

Kui on vaja võtta kaubanduse kaitsemeetmeid, tuleks need vastu võtta vastavalt nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (4), nõukogu 19. oktoobri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1061/2009, millega kehtestatakse ühised ekspordieeskirjad (5), nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (6), või vajaduse korral ka nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (7).

| (7) | Kui liikmesriik esitab komisjonile teavet võimaliku pettuse või halduskoostööst hoidumise kohta, kohaldatakse asjakohaseid liidu õigust, eelkõige nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (8). |
| --- | --- |

(7)

Kui liikmesriik esitab komisjonile teavet võimaliku pettuse või halduskoostööst hoidumise kohta, kohaldatakse asjakohaseid liidu õigust, eelkõige nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (8).

| (8) | Käesolevas määruses on esitatud vahelepingu rakendusmeetmed ja seda tuleks seetõttu kohaldada alates vahelepingu jõustumise kuupäevast, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses on esitatud vahelepingu rakendusmeetmed ja seda tuleks seetõttu kohaldada alates vahelepingu jõustumise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad ja menetlused, mille kohaselt võetakse vastu ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu (edaspidi „SAL”) ning ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu (edaspidi „vaheleping”) teatavate sätete rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.

Artikkel 2

Soodustused kalale ja kalandustoodetele

Komisjon võtab käesoleva määruse artikli 13 lõikes 3 nimetatud kontrollimenetluse kohaselt vastu kala ja kalandustoodete tariifikvoote käsitlevad vahelepingu artikli 14 ning seejärel SALi artikli 29 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.

Artikkel 3

Tollimaksude vähendamine

1.   Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, ümardatakse soodustollimaksumäär allapoole esimese kümnendkohani.

2.   Kui lõike 1 kohaldamisel on soodustollimaksumäära arvutamise tulemus üks järgmistest, võrdsustatakse soodusmäär täieliku tollimaksust vabastamisega:

| a) | väärtuseline tollimaks on 1 % või vähem või |
| --- | --- |

a)

väärtuseline tollimaks on 1 % või vähem või

| b) | koguseline tollimaks on 1 euro üksiksumma kohta või vähem. |
| --- | --- |

b)

koguseline tollimaks on 1 euro üksiksumma kohta või vähem.

Artikkel 4

Tehnilised kohandused

Käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud sätete muudatused ja tehnilised kohandused, mis osutuvad vajalikuks pärast kombineeritud nomenklatuuri koodide ja Euroopa ühenduste integreeritud tariifistiku alamrubriikide muutmist või mis tulenevad liidu ja Serbia Vabariigi vahelistest Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise lepingu) artikli 218 kohastest uutest lepingutest või lepingute muutmisest
  ning mis ei sisalda sisulisi muudatusi
  , võetakse vastu artikli 13 lõikes 3 sätestatud korras

  kontrollimenetluse kohaselt
  või põllumajandustoodete puhul artikli 14 lõikes 2 osutatud korras

  kontrollimenetluse kohaselt
  . [ME 5]

Artikkel 5

Üldine kaitseklausel

Kui liidul on vaja võtta vahelepingu artikli 26 ja seejärel SALi artikli 41 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu, ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 7 kohaldamist, vastavalt määruse (EÜ) nr 260/2009 tingimustele ja menetlustele, kui vahelepingu artiklis 26 ja seejärel SALi artiklis 41 ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 6

Puuduste korral kohaldatavad sanktsioonid

Kui liidul on vaja võtta vahelepingu artikli 27 ja seejärel SALi artikli 42 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu, ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 7 kohaldamist, vastavalt määruse (EÜ) nr 1061/2009 tingimustele ja menetlustele.

Artikkel 7

Erakorralised ja otsustava tähtsusega asjaolud

Kui tekivad erakorralised ja otsustava tähtsusega asjaolud vahelepingu artikli 26 lõike 5 punkti b ja artikli 27 lõike 4 ning seejärel SAL artikli 41 lõike 5 punkti b ja artikli 42 lõike 4 tähenduses, võib komisjon viivitamata võtta vahelepingu artiklites 26 ja 27 ning seejärel SALi artiklites 41 ja 42 sätestatud meetmeid käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 8

Põllumajandus- ja kalandustoodete kaitseklausel

Kui liit peab rakendama põllumajandus- ja kalandustoodete suhtes vahelepingu artikli 17 lõikes 2 või artiklis 26 ja seejärel SALi artikli 32 lõikes 2 või artiklis 41 ettenähtud kaitsemeedet, võtab komisjon, erandina artiklitest 5 ja 6, liikmesriigi taotlusel või omal algatusel vastu vajalikud meetmed pärast seda, kui ta on vajaduse korral suunanud küsimuse vahelepingu artikli 26 lõike 5 punkti a kohaselt ajutisele komiteele ja seejärel SALi artikli 41 lõike 5 punkti a kohaselt stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomiteele.

Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, teeb ta selle kohta otsuse:

| a) | kolme tööpäeva jooksul alates taotluse kättesaamisest, kui ei kohaldata vahelepingu artiklis 26 ja seejärel SALi artiklis 41 sätestatud teatamise korda, või |
| --- | --- |

a)

kolme tööpäeva jooksul alates taotluse kättesaamisest, kui ei kohaldata vahelepingu artiklis 26 ja seejärel SALi artiklis 41 sätestatud teatamise korda, või

| b) | kolme päeva jooksul pärast vahelepingu artikli 26 lõike 5 punktis a ja seejärel SALi artikli 41 lõike 5 punktis a osutatud 30-päevase ajavahemiku lõppemist, kui kohaldatakse vahelepingu artikli 26 lõike 5 punktis a ja seejärel SALi artikli 41 lõike 5 punktis a sätestatud teatamise korda. |
| --- | --- |

b)

kolme päeva jooksul pärast vahelepingu artikli 26 lõike 5 punktis a ja seejärel SALi artikli 41 lõike 5 punktis a osutatud 30-päevase ajavahemiku lõppemist, kui kohaldatakse vahelepingu artikli 26 lõike 5 punktis a ja seejärel SALi artikli 41 lõike 5 punktis a sätestatud teatamise korda.

Komisjon võtab nimetatud viivitamata kohaldatavad aktid vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 nimetatud menetlusele.

Artikkel 9

Järelevalve

Vahelepingu artikli 17 lõike 2 ja seejärel SALi artikli 32 lõike 2 rakendamiseks tuleb kehtestada protokolli nr 3 V lisas loetletud kaupade impordi liidupoolne järelevalve. Kohaldatakse komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (9) artiklis 308d sätestatud korda.

Artikkel 10

Dumping ja subsiidiumid

Juhul kui mis tahes tegevus võib anda liidule alust kohaldada vahelepingu artikli 25 lõikes 2 ja seejärel SALi artikli 40 lõikes 2 sätestatud meetmeid, otsustab komisjon, kas kehtestada dumpinguvastased meetmed vastavalt määrusele (EÜ) nr 1225/2009 ja/või tasakaalustusmeetmed vastavalt määrusele (EÜ) nr 597/2009.

Artikkel 11

Konkurents

1.   Juhul kui komisjon peab mis tahes tegevust kokkusobimatuks vahelepingu artikliga 38 ja seejärel SALi artikliga 73, otsustab komisjon pärast juhtumi omal algatusel või mõne liikmesriigi taotlusel uurimist asjakohase meetme võtmise vastavalt vahelepingu artiklile 38 ja seejärel SALi artiklile 73.

Abijuhtumite esinemise korral võetakse vahelepingu artikli 38 lõikes 10 ja seejärel SALi artikli 73 lõikes 10 sätestatud meetmed vastu kooskõlas määruses (EÜ) nr 597/2009 sätestatud menetlustega.

2.   Juhul kui mis tahes tegevus annab Serbia Vabariigile alust kohaldada liidu suhtes meetmeid vahelepingu artikli 38 ja seejärel SALi artikli 73 alusel, otsustab komisjon pärast juhtumi uurimist, kas kõnealune tegevus sobib kokku vahelepingus ja seejärel SALis sätestatud põhimõtetega. Vajaduse korral teeb komisjon asjakohase otsuse ELi toimimise lepingu artiklite 101, 102 ja 107 kohaldamisest tulenevate kriteeriumide põhjal.

Artikkel 12

Pettus või halduskoostööst hoidumine

Kui komisjon leiab liikmesriikide esitatud teabe alusel või omal algatusel, et vahelepingu artiklis 31 ning seejärel SALi artiklis 46 sätestatud tingimused on täidetud, siis võtab ta viivitamata järgmisi meetmeid:

| a) | teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu ning |
| --- | --- |

a)

teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu ning

| b) | teatab ajutisele komiteele ja seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomiteele oma järeldused koos faktidega ning alustab konsultatsioone ajutise komitee ja seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee raames. |
| --- | --- |

b)

teatab ajutisele komiteele ja seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomiteele oma järeldused koos faktidega ning alustab konsultatsioone ajutise komitee ja seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee raames.

Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas kõik vahelepingu artikli 31 lõikele 5 ja seejärel SALi artikli 46 lõikele 5 vastavad teatised.

Komisjon võib käesoleva määruse artikli 13 lõikes 2 sätestatud nõuandemenetluse kohaselt võtta vastu otsuse ajutiselt peatada toodete sooduskohtlemine vastavalt vahelepingu artikli 31 lõikele 4 ja seejärel SALi artikli 46 lõikele 4.

Artikkel 13

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (10) artikli 248a kohaselt asutatud tolliseadustiku komitee. Tolliseadustiku komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3a.
     
  Kui tolliseadustiku komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui tolliseadustiku komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus tolliseadustiku komitee liikmetest seda taotleb. [ME 6]

Artikkel 14

Komiteemenetlus põllumajandustoodete suhtes

1.   Komisjoni abistab nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid) (11) artiklis 195 sätestatud põllumajandusturgude ühise korralduse komitee (põllumajanduskomitee). Põllumajanduskomitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 5.

3a.
     
  Kui põllumajanduskomitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui põllumajanduskomitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus põllumajanduskomitee liikmetest seda taotleb. [ME 7]

Artikkel 15

Komiteemenetlus meetmete vastuvõtmiseks erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaolude esinemisel

1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 260/2009 artikliga 4 loodud komitee (impordikomitee). Impordikomitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 5

  artikliga 4
  . [ME 8]

2a.
     
  Kui impordikomitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui impordikomitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus impordikomitee liikmetest seda taotleb. [ME 9]

Artikkel 16

Teavitamine

Komisjon vastutab liidu nimel ajutise komitee ja seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu ning stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee teavitamise eest vastavalt vahelepingu või SALi nõuete kohaselt.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. veebruarist 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seisukoht.

1

(2)  ELT L 28, 30.1.2010, lk 1.

2

(3)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

3

(4)  ELT L 84, 31.3.2009, lk 1.

4

(5)  ELT L 291, 7.11.2009, lk 1.

5

(6)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

6

(7)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

7

(8)  EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1.

8

(9)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

9

(10)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

10

(11)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

11

---

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/98 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/98

---

Neljapäev, 25. oktoober 2012Nõukogu otsuse 2003/17/EÜ kohaldamisperioodi pikendamine ja tootmisele heakskiitu andvate ja tootmise kontrolli eest vastutavate ametiasutuste ja kolmandate riikide nimede loetelu ajakohastamine ***I

P7_TA(2012)0390

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ, pikendades selle kohaldamisperioodi ja ajakohastades tootmisele heakskiitu andvate ja tootmise kontrolli eest vastutavate ametiasutuste ja kolmandate riikide nimede loetelu (COM(2012)0343 – C7-0161/2012 – 2012/0165(COD))

2014/C 72 E/14

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0343), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0343),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0161/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0161/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. septembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. septembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0315/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0315/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

Neljapäev, 25. oktoober 2012P7_TC1-COD(2012)0165

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2012/EL, millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ, pikendades selle kohaldamisperioodi ja ajakohastades tootmisele heakskiitu andvate ja tootmise kontrolli eest vastutavate ametiasutuste ja kolmandate riikide nimede loetelu

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus nr 1105/2012/EL) lõplikule kujule).

---

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/99 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/99

---

Neljapäev, 25. oktoober 2012Kalavarude kaitse ja säästev kasutamine ***I

P7_TA(2012)0391

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (COM(2012)0277 – C7-0137/2012 – 2012/0143(COD))

2014/C 72 E/15

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0277), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0277),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0137/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0137/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 22. oktoobri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 22. oktoobri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0314/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0314/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide ja piirkondade parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide ja piirkondade parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

Neljapäev, 25. oktoober 2012P7_TC1-COD(2012)0143

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1152/2012) lõplikule kujule).

---

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/100 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/100

---

Neljapäev, 25. oktoober 2012Põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste kaitse ***

P7_TA(2012)0392

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta (08741/2012 – C7-0173/2012 – 2012/0069(NLE))

2014/C 72 E/16

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08741/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08741/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste kaitset käsitleva lepingu eelnõu (08742/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste kaitset käsitleva lepingu eelnõu (08742/2012),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning lõikele 7 (C7-0173/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning lõikele 7 (C7-0173/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0272/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0272/2012),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Moldova Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Moldova Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/101 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/101

---

Neljapäev, 25. oktoober 2012ELi nimel toitlusabi konventsiooni sõlmimine ***

P7_TA(2012)0393

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu nimel toitlusabi konventsiooni sõlmimise kohta (12267/2012 – C7-0210/2012– 2012/0183(NLE))

2014/C 72 E/17

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12267/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12267/2012),

| — | võttes arvesse toitlusabi konventsiooni (mis on lisatud nõukogu otsuse eelnõule), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse toitlusabi konventsiooni (mis on lisatud nõukogu otsuse eelnõule),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 214 lõikele 4 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0210/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 214 lõikele 4 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0210/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni soovitust (A7-0309/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni soovitust (A7-0309/2012),

| 1. | annab nõusoleku konventsiooni sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku konventsiooni sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/101 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/101

---

Neljapäev, 25. oktoober 2012Euroopa Liidu kodanike konsulaarkaitse välismaal *

P7_TA(2012)0394

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv Euroopa Liidu kodanike konsulaarkaitse kohta välismaal (COM(2011)0881 – C7-0017/2012 – 2011/0432(CNS))

2014/C 72 E/18

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2011)0881), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2011)0881),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 23, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0017/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 23, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0017/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0288/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0288/2012),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu direktiiv


  Põhjendus 6 a (uus) |
| | (6 a) | Euroopa Liidu lepingu artikli 35 kohaselt teevad liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused ning liidu delegatsioonid kolmandates riikides koostööd ja aitavad rakendada liidu kodanike õigust kaitsele kolmandate riikide territooriumil. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6 a (uus)

(6 a)

Euroopa Liidu lepingu artikli 35 kohaselt teevad liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused ning liidu delegatsioonid kolmandates riikides koostööd ja aitavad rakendada liidu kodanike õigust kaitsele kolmandate riikide territooriumil.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| (7) | Esindamata kodanike kaitse kolmandas riigis eeldab tõhusat koostööd ja koordineerimist.
  Vaja võib olla tihe koostöö
  kolmandas riigis esindatud
  abistava liikmesriigi
  ning kodaniku
  päritolu liikmesriigi vahel
  .
  Kohalik konsulaarkoostöö võib esindamata kodanike puhul olla keerulisem, sest see nõuab koordineerimist kohapeal esindamata asutustega. Et täita lünk, mis on tingitud kodaniku liikmesriigi saatkonna või konsulaadi puudumisest, tuleb luua stabiilne raamistik. |
| --- | --- |

(7)

Esindamata kodanike kaitse kolmandas riigis eeldab tõhusat koostööd ja koordineerimist.
  Vaja võib olla tihe koostöö
  kolmandas riigis esindatud
  abistava liikmesriigi
  ning kodaniku
  päritolu liikmesriigi vahel
  .
  Kohalik konsulaarkoostöö võib esindamata kodanike puhul olla keerulisem, sest see nõuab koordineerimist kohapeal esindamata asutustega. Et täita lünk, mis on tingitud kodaniku liikmesriigi saatkonna või konsulaadi puudumisest, tuleb luua stabiilne raamistik.

| (7) | Esindamata kodanike kaitse kolmandas riigis eeldab tõhusat koostööd ja koordineerimist. Kolmandas riigis esindatud abistav liikmesriik
  ja liidu delegatsioon
  ning kodaniku
  päritoluliikmesriik peaksid tegema tihedat koostööd
  . |
| --- | --- |

(7)

Esindamata kodanike kaitse kolmandas riigis eeldab tõhusat koostööd ja koordineerimist. Kolmandas riigis esindatud abistav liikmesriik
  ja liidu delegatsioon
  ning kodaniku
  päritoluliikmesriik peaksid tegema tihedat koostööd
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7 a (uus)

| (7 a) | Kohalik konsulaarkoostöö võib esindamata kodanike puhul olla keerulisem, sest see nõuab koordineerimist kohapeal esindamata asutustega. Et täita lünk, mis on tingitud kodaniku liikmesriigi saatkonna või konsulaadi puudumisest, tuleb luua stabiilne raamistik. Kohalikus konsulaarkoostöös tuleks pöörata nõuetekohast tähelepanu esindamata kodanikele, näiteks koguda kokku liikmesriikide lähimate saatkondade ja konsulaatide asjakohased kontaktandmed. |
| --- | --- |

(7 a)

Kohalik konsulaarkoostöö võib esindamata kodanike puhul olla keerulisem, sest see nõuab koordineerimist kohapeal esindamata asutustega. Et täita lünk, mis on tingitud kodaniku liikmesriigi saatkonna või konsulaadi puudumisest, tuleb luua stabiilne raamistik. Kohalikus konsulaarkoostöös tuleks pöörata nõuetekohast tähelepanu esindamata kodanikele, näiteks koguda kokku liikmesriikide lähimate saatkondade ja konsulaatide asjakohased kontaktandmed.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7 b (uus)

| (7 b) | Komisjon peaks konsulaarkaitse hõlbustamiseks ja parandamiseks koostama praktilised suunised, milles pööratakse erilist tähelepanu esindamata kodanike olukorrale. |
| --- | --- |

(7 b)

Komisjon peaks konsulaarkaitse hõlbustamiseks ja parandamiseks koostama praktilised suunised, milles pööratakse erilist tähelepanu esindamata kodanike olukorrale.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| (8) | Liidu kodanik on esindamata, kui tema kodakondsusjärgsel liikmesriigil ei ole kolmandas riigis kättesaadavat saatkonda või konsulaati. Kättesaadavuse mõistet tuleks tõlgendada selliselt, et tagatud oleks kodanike kaitse. |
| --- | --- |

(8)

Liidu kodanik on esindamata, kui tema kodakondsusjärgsel liikmesriigil ei ole kolmandas riigis kättesaadavat saatkonda või konsulaati. Kättesaadavuse mõistet tuleks tõlgendada selliselt, et tagatud oleks kodanike kaitse.

| (8) | Liidu kodanik on esindamata, kui tema kodakondsusjärgsel liikmesriigil ei ole kolmandas riigis kättesaadavat saatkonda või konsulaati
  või kui saatkonda või konsulaati pöördumine põhjustaks vastava liikmesriigi kodanikule põhjendamatut aja- või rahakulu hädaolukorras
  . Kättesaadavuse mõistet tuleks tõlgendada selliselt, et tagatud oleks kodanike kaitse. |
| --- | --- |

(8)

Liidu kodanik on esindamata, kui tema kodakondsusjärgsel liikmesriigil ei ole kolmandas riigis kättesaadavat saatkonda või konsulaati
  või kui saatkonda või konsulaati pöördumine põhjustaks vastava liikmesriigi kodanikule põhjendamatut aja- või rahakulu hädaolukorras
  . Kättesaadavuse mõistet tuleks tõlgendada selliselt, et tagatud oleks kodanike kaitse.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9

| (9) | Kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 7 sätestatud õigusega era- ja perekonnaelu austamisele peaksid abistavad liikmesriigid tagama liidu kodanike kolmanda riigi kodakondsusega pereliikmete kaitse
  samadel tingimustel, nagu nad tagavad enda kodanike kolmanda riigi kodakondsusega pereliikmetele
  .
  Pereliikmete määratlemisel tuleks tugineda
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta
  direktiivi
  2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil,
  artiklitele 2 ja 3
  . Liikmesriigil ei pruugi olla võimalik pakkuda kolmanda riigi kodakondsusega pereliikmetele igat liiki konsulaarkaitset
  , eelkõige ei väljastata
  tagasipöördumistunnistusi. Harta artikli 24 kohaselt tuleks esikohale seada lapse parimad huvid, nagu on sätestatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsioonis. |
| --- | --- |

(9)

Kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 7 sätestatud õigusega era- ja perekonnaelu austamisele peaksid abistavad liikmesriigid tagama liidu kodanike kolmanda riigi kodakondsusega pereliikmete kaitse
  samadel tingimustel, nagu nad tagavad enda kodanike kolmanda riigi kodakondsusega pereliikmetele
  .
  Pereliikmete määratlemisel tuleks tugineda
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta
  direktiivi
  2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil,
  artiklitele 2 ja 3
  . Liikmesriigil ei pruugi olla võimalik pakkuda kolmanda riigi kodakondsusega pereliikmetele igat liiki konsulaarkaitset
  , eelkõige ei väljastata
  tagasipöördumistunnistusi. Harta artikli 24 kohaselt tuleks esikohale seada lapse parimad huvid, nagu on sätestatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsioonis.

| (9) | Kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 7 sätestatud õigusega era- ja perekonnaelu austamisele peaksid abistavad liikmesriigid tagama liidu kodanike
  selliste
  kolmanda riigi kodakondsusega pereliikmete kaitse
  , kes on määratletud
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta
  direktiivis
  2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil,
  samadel tingimustel, nagu nad tagavad enda kodanike kolmanda riigi kodakondsusega pereliikmetele, võttes arvesse asjaolu,
  et liikmesriigil ei pruugi olla võimalik pakkuda kolmanda riigi kodakondsusega pereliikmetele igat liiki konsulaarkaitset,
  nagu väljastada
  tagasipöördumistunnistusi.
  Liikmesriigid peaksid siiski võtma kõik võimalikud meetmed selleks, et tagada kodaniku perekonna puutumatus.
  Harta artikli 24 kohaselt tuleks esikohale seada lapse parimad huvid, nagu on sätestatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsioonis. |
| --- | --- |

(9)

Kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 7 sätestatud õigusega era- ja perekonnaelu austamisele peaksid abistavad liikmesriigid tagama liidu kodanike
  selliste
  kolmanda riigi kodakondsusega pereliikmete kaitse
  , kes on määratletud
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta
  direktiivis
  2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil,
  samadel tingimustel, nagu nad tagavad enda kodanike kolmanda riigi kodakondsusega pereliikmetele, võttes arvesse asjaolu,
  et liikmesriigil ei pruugi olla võimalik pakkuda kolmanda riigi kodakondsusega pereliikmetele igat liiki konsulaarkaitset,
  nagu väljastada
  tagasipöördumistunnistusi.
  Liikmesriigid peaksid siiski võtma kõik võimalikud meetmed selleks, et tagada kodaniku perekonna puutumatus.
  Harta artikli 24 kohaselt tuleks esikohale seada lapse parimad huvid, nagu on sätestatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsioonis.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9 a (uus)

| (9 a) | Abistav liikmesriik peaks kaaluma kaitse pakkumist pagulaseks tunnistatud isikutele, kodakondsuseta isikutele ja muudele isikutele, kellel ei ole ühegi liikmesriigi kodakondsust, aga kes elavad ühes liikmesriigis ja kellel on selle liikmesriigi väljastatud reisidokument, võttes arvesse nende eriolukorda. |
| --- | --- |

(9 a)

Abistav liikmesriik peaks kaaluma kaitse pakkumist pagulaseks tunnistatud isikutele, kodakondsuseta isikutele ja muudele isikutele, kellel ei ole ühegi liikmesriigi kodakondsust, aga kes elavad ühes liikmesriigis ja kellel on selle liikmesriigi väljastatud reisidokument, võttes arvesse nende eriolukorda.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| (10) | Esindamata kodanikud peaksid saama vabalt valida, millise saatkonna
  või
  konsulaadi poole nad konsulaarkaitse saamiseks pöörduvad. Liikmesriigid peaksid olema suutelised leppima kokku kohustuste jagamises. Niisugused kokkulepped peaksid olema aga kodanikele läbipaistvad ega tohiks ohustada tõhusat konsulaarkaitset. Niisugustest kokkulepetest tuleb teavitada komisjoni ja sellesisuline teave avaldada komisjoni asjaomasel veebilehel. |
| --- | --- |

(10)

Esindamata kodanikud peaksid saama vabalt valida, millise saatkonna
  või
  konsulaadi poole nad konsulaarkaitse saamiseks pöörduvad. Liikmesriigid peaksid olema suutelised leppima kokku kohustuste jagamises. Niisugused kokkulepped peaksid olema aga kodanikele läbipaistvad ega tohiks ohustada tõhusat konsulaarkaitset. Niisugustest kokkulepetest tuleb teavitada komisjoni ja sellesisuline teave avaldada komisjoni asjaomasel veebilehel.

| (10) | Esindamata kodanikud peaksid saama vabalt valida, millise saatkonna
  ,
  konsulaadi
  või vajaduse korral liidu delegatsiooni
  poole nad konsulaarkaitse saamiseks pöörduvad. Liikmesriigid peaksid olema suutelised leppima kokku kohustuste jagamises.
  Kohustused tuleks õiglaselt jagada ja võtta arvesse iga liikmesriigi suutlikkust.
  Niisugused kokkulepped peaksid olema aga kodanikele läbipaistvad ega tohiks ohustada tõhusat konsulaarkaitset. Niisugustest kokkulepetest tuleb teavitada komisjoni ja sellesisuline teave tuleb avaldada komisjoni asjaomasel veebilehel
  , samuti liikmesriikide ja nõukogu asjakohastel veebilehtedel
  . |
| --- | --- |

(10)

Esindamata kodanikud peaksid saama vabalt valida, millise saatkonna
  ,
  konsulaadi
  või vajaduse korral liidu delegatsiooni
  poole nad konsulaarkaitse saamiseks pöörduvad. Liikmesriigid peaksid olema suutelised leppima kokku kohustuste jagamises.
  Kohustused tuleks õiglaselt jagada ja võtta arvesse iga liikmesriigi suutlikkust.
  Niisugused kokkulepped peaksid olema aga kodanikele läbipaistvad ega tohiks ohustada tõhusat konsulaarkaitset. Niisugustest kokkulepetest tuleb teavitada komisjoni ja sellesisuline teave tuleb avaldada komisjoni asjaomasel veebilehel
  , samuti liikmesriikide ja nõukogu asjakohastel veebilehtedel
  .

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12

| (12) | Kaitse tuleks tagada juhul, kui taotleja tõendab, et ta on ELi kodanik. Konsulaarkaitset vajavate kodanike isikut tõendavad dokumendid ei pruugi enam nende käes olla. ELi kodakondsuse põhistaatus antakse otse ELi õigusega ning isikut tõendavatel dokumentidel on pelgalt deklaratiivne väärtus. Kui taotleja ei saa esitada isikut tõendavaid dokumente, peaks tal olema võimalik oma isikut tõendada muul viisil, kontrollides seda vajaduse korral selle liikmesriigi ametiasutuste kaudu, mille kodanik taotleja end väidab olevat. |
| --- | --- |

(12)

Kaitse tuleks tagada juhul, kui taotleja tõendab, et ta on ELi kodanik. Konsulaarkaitset vajavate kodanike isikut tõendavad dokumendid ei pruugi enam nende käes olla. ELi kodakondsuse põhistaatus antakse otse ELi õigusega ning isikut tõendavatel dokumentidel on pelgalt deklaratiivne väärtus. Kui taotleja ei saa esitada isikut tõendavaid dokumente, peaks tal olema võimalik oma isikut tõendada muul viisil, kontrollides seda vajaduse korral selle liikmesriigi ametiasutuste kaudu, mille kodanik taotleja end väidab olevat.

| (12) | Kaitse tuleks tagada juhul, kui taotleja tõendab, et ta on ELi kodanik. Konsulaarkaitset vajavate kodanike isikut tõendavad dokumendid ei pruugi enam nende käes olla. ELi kodakondsuse põhistaatus antakse otse ELi õigusega ning isikut tõendavatel dokumentidel on pelgalt deklaratiivne väärtus. Kui taotleja ei saa esitada isikut tõendavaid dokumente, peaks tal olema võimalik oma isikut tõendada muul viisil, kontrollides seda vajaduse korral selle liikmesriigi ametiasutuste kaudu, mille kodanik taotleja end väidab olevat.
  Abistav saatkond või konsulaat peaks andma esindamata kodanikele vajalikud vahendid nende isiku kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(12)

Kaitse tuleks tagada juhul, kui taotleja tõendab, et ta on ELi kodanik. Konsulaarkaitset vajavate kodanike isikut tõendavad dokumendid ei pruugi enam nende käes olla. ELi kodakondsuse põhistaatus antakse otse ELi õigusega ning isikut tõendavatel dokumentidel on pelgalt deklaratiivne väärtus. Kui taotleja ei saa esitada isikut tõendavaid dokumente, peaks tal olema võimalik oma isikut tõendada muul viisil, kontrollides seda vajaduse korral selle liikmesriigi ametiasutuste kaudu, mille kodanik taotleja end väidab olevat.
  Abistav saatkond või konsulaat peaks andma esindamata kodanikele vajalikud vahendid nende isiku kindlakstegemiseks.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14

| (14) | Täpsustada tuleks koostöö ja koordineerimise ulatus, et määrata kindlaks asjaomastes valdkondades vajalikud meetmed. Esindamata kodanike konsulaarkaitse hõlmab abistamist paljude tüüpiliste olukordade puhul, nagu vahistamine või kinnipidamine, raske õnnetus või haigus ja surm, aga ka hädaolukorras abistamist ja isikute kodumaale repatrieerimist ning tagasipöördumistunnistuste väljastamist. Kuivõrd vajalik kaitse sõltub alati tegelikust olukorrast, ei tohiks konsulaarkaitse piirduda üksnes konkreetsete käesolevas direktiivis nimetatud olukordadega. |
| --- | --- |

(14)

Täpsustada tuleks koostöö ja koordineerimise ulatus, et määrata kindlaks asjaomastes valdkondades vajalikud meetmed. Esindamata kodanike konsulaarkaitse hõlmab abistamist paljude tüüpiliste olukordade puhul, nagu vahistamine või kinnipidamine, raske õnnetus või haigus ja surm, aga ka hädaolukorras abistamist ja isikute kodumaale repatrieerimist ning tagasipöördumistunnistuste väljastamist. Kuivõrd vajalik kaitse sõltub alati tegelikust olukorrast, ei tohiks konsulaarkaitse piirduda üksnes konkreetsete käesolevas direktiivis nimetatud olukordadega.

| (14) | Täpsustada tuleks koostöö ja koordineerimise ulatus, et määrata kindlaks asjaomastes valdkondades vajalikud meetmed. Esindamata kodanike konsulaarkaitse hõlmab abistamist paljude tüüpiliste olukordade puhul, nagu vahistamine või kinnipidamine, raske õnnetus või haigus ja surm, aga ka hädaolukorras abistamist ja isikute kodumaale repatrieerimist ning tagasipöördumistunnistuste väljastamist
  ning kriisiolukordades abistamist
  . Kuivõrd vajalik kaitse sõltub alati tegelikust olukorrast, ei tohiks konsulaarkaitse piirduda üksnes konkreetsete käesolevas direktiivis nimetatud olukordadega. |
| --- | --- |

(14)

Täpsustada tuleks koostöö ja koordineerimise ulatus, et määrata kindlaks asjaomastes valdkondades vajalikud meetmed. Esindamata kodanike konsulaarkaitse hõlmab abistamist paljude tüüpiliste olukordade puhul, nagu vahistamine või kinnipidamine, raske õnnetus või haigus ja surm, aga ka hädaolukorras abistamist ja isikute kodumaale repatrieerimist ning tagasipöördumistunnistuste väljastamist
  ning kriisiolukordades abistamist
  . Kuivõrd vajalik kaitse sõltub alati tegelikust olukorrast, ei tohiks konsulaarkaitse piirduda üksnes konkreetsete käesolevas direktiivis nimetatud olukordadega.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14 a (uus)

| (14 a) | Vahistamise või kinnipidamise korral konsulaarkaitset pakkudes tuleks arvesse võtta ka erilisi olukordi, eelkõige juhul, kui vahistatakse või peetakse kinni inimkaubanduse ohvriks langenud isik, kes on sooritanud kuriteo otseselt inimkaubanduse ohvriks langemise tõttu. Esindamata kodanikud võivad olla haavatavamas olukorras, kuna neil puudub otsene esindatus. |
| --- | --- |

(14 a)

Vahistamise või kinnipidamise korral konsulaarkaitset pakkudes tuleks arvesse võtta ka erilisi olukordi, eelkõige juhul, kui vahistatakse või peetakse kinni inimkaubanduse ohvriks langenud isik, kes on sooritanud kuriteo otseselt inimkaubanduse ohvriks langemise tõttu. Esindamata kodanikud võivad olla haavatavamas olukorras, kuna neil puudub otsene esindatus.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15

| (15) | Liikmesriikide konsulaarasutuste tõhusaks koordineerimiseks ja koostööks tuleb kindlaks määrata, millist liiki abi konkreetsetes olukordades antakse. Need abiliigid peaksid kajastama liikmesriikide tavapäraseid tavasid, piiramata Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 23, millega liikmesriikidele kehtestatakse kohustus tagada kaitse nende oma kodanikele antava kaitsega samadel tingimustel. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriikide konsulaarasutuste tõhusaks koordineerimiseks ja koostööks tuleb kindlaks määrata, millist liiki abi konkreetsetes olukordades antakse. Need abiliigid peaksid kajastama liikmesriikide tavapäraseid tavasid, piiramata Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 23, millega liikmesriikidele kehtestatakse kohustus tagada kaitse nende oma kodanikele antava kaitsega samadel tingimustel.

| (15) | Liikmesriikide konsulaarasutuste tõhusaks koordineerimiseks ja koostööks tuleb kindlaks määrata, millist liiki abi konkreetsetes olukordades antakse. Need abiliigid peaksid kajastama liikmesriikide tavapäraseid tavasid, piiramata Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 23, millega liikmesriikidele kehtestatakse kohustus tagada kaitse nende oma kodanikele antava kaitsega samadel tingimustel.
  Tagada tuleks keelebarjääri ületamine ja see, et esindamata kodanikule pakutakse tõlkevõimalust või muud vajalikku abi. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriikide konsulaarasutuste tõhusaks koordineerimiseks ja koostööks tuleb kindlaks määrata, millist liiki abi konkreetsetes olukordades antakse. Need abiliigid peaksid kajastama liikmesriikide tavapäraseid tavasid, piiramata Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 23, millega liikmesriikidele kehtestatakse kohustus tagada kaitse nende oma kodanikele antava kaitsega samadel tingimustel.
  Tagada tuleks keelebarjääri ületamine ja see, et esindamata kodanikule pakutakse tõlkevõimalust või muud vajalikku abi.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18 a (uus)

| (18 a) | Liikmesriigid peaksid kaaluma võimalust luua konsulaarkaitse sihtfond, millest abistava liikmesriigi saatkond või konsulaat võib esindamata kodaniku abistamise kulude katmiseks teha ettemakseid ning millesse abistatava esindamata kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik peaks ettemakseteks kulutatud vahendid tagasi maksma. Komisjon peaks koostöös liikmesriikidega koostama selged eeskirjad, milles määratakse kindlaks rahaliste kohustuste jagamine, et fond toimiks nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

(18 a)

Liikmesriigid peaksid kaaluma võimalust luua konsulaarkaitse sihtfond, millest abistava liikmesriigi saatkond või konsulaat võib esindamata kodaniku abistamise kulude katmiseks teha ettemakseid ning millesse abistatava esindamata kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik peaks ettemakseteks kulutatud vahendid tagasi maksma. Komisjon peaks koostöös liikmesriikidega koostama selged eeskirjad, milles määratakse kindlaks rahaliste kohustuste jagamine, et fond toimiks nõuetekohaselt.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20

| (20) | Kohapealse koostöö ja
  kriisiolukordade
  juures
  tuleb täpsustada volitused ja asjaomaseid ülesanded, et tagada esindamata kodanike eest hoolitsemine.
  Kohalikus konsulaarkoostöös tuleks pöörata nõuetekohast tähelepanu esindamata kodanikele, näiteks muretseda liikmesriikide lähimate saatkondade ja konsulaatide asjakohased kontaktandmed. |
| --- | --- |

(20)

Kohapealse koostöö ja
  kriisiolukordade
  juures
  tuleb täpsustada volitused ja asjaomaseid ülesanded, et tagada esindamata kodanike eest hoolitsemine.
  Kohalikus konsulaarkoostöös tuleks pöörata nõuetekohast tähelepanu esindamata kodanikele, näiteks muretseda liikmesriikide lähimate saatkondade ja konsulaatide asjakohased kontaktandmed.

| (20) | Kriisiolukordade
  koordineerimisel
  tuleb täpsustada volitused ja asjaomased ülesanded, et tagada esindamata kodanike eest hoolitsemine.
  Kriisiolukorras peaksid liidu delegatsioonid tagama liikmesriikide vahel vajaliku kooskõlastamise. Selle ülesande täimiseks ning muu hulgas ka liikmesriikide konsulaartöötajate koolitamiseks peaks Euroopa välisteenistusele andma vajalikud rahalised vahendid. |
| --- | --- |

(20)

Kriisiolukordade
  koordineerimisel
  tuleb täpsustada volitused ja asjaomased ülesanded, et tagada esindamata kodanike eest hoolitsemine.
  Kriisiolukorras peaksid liidu delegatsioonid tagama liikmesriikide vahel vajaliku kooskõlastamise. Selle ülesande täimiseks ning muu hulgas ka liikmesriikide konsulaartöötajate koolitamiseks peaks Euroopa välisteenistusele andma vajalikud rahalised vahendid.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 21

| (21) | Kriisi korral on piisav ettevalmistus ja kohustuste selge jagamine hädavajalik. Kriisiolukorra situatsiooniplaneerimine peaks seetõttu hõlmama esindamata kodanikke ning riiklikud situatsiooniplaneerimiskavad
  tuleks
  omavahel
  koordineerida
  .
  Selle juures tuleks arendada juhtriigi põhimõtet. |
| --- | --- |

(21)

Kriisi korral on piisav ettevalmistus ja kohustuste selge jagamine hädavajalik. Kriisiolukorra situatsiooniplaneerimine peaks seetõttu hõlmama esindamata kodanikke ning riiklikud situatsiooniplaneerimiskavad
  tuleks
  omavahel
  koordineerida
  .
  Selle juures tuleks arendada juhtriigi põhimõtet.

| (21) | Kriisi korral on piisav ettevalmistus ja kohustuste selge jagamine hädavajalik. Kriisiolukorra situatsiooniplaneerimine peaks seetõttu hõlmama esindamata kodanikke ning
  Euroopa välisteenistus peaks
  riiklikud situatsiooniplaneerimiskavad omavahel
  koordineerima
  . |
| --- | --- |

(21)

Kriisi korral on piisav ettevalmistus ja kohustuste selge jagamine hädavajalik. Kriisiolukorra situatsiooniplaneerimine peaks seetõttu hõlmama esindamata kodanikke ning
  Euroopa välisteenistus peaks
  riiklikud situatsiooniplaneerimiskavad omavahel
  koordineerima
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 22 a (uus)

| (22 a) | Euroopa välisteenistus peaks korraldama konsulaartöötajate koolitamist, et hõlbustada kriisiolukorraks valmistumise ajal kodanikele, sh esindamata kodanikele abi andmist. |
| --- | --- |

(22 a)

Euroopa välisteenistus peaks korraldama konsulaartöötajate koolitamist, et hõlbustada kriisiolukorraks valmistumise ajal kodanikele, sh esindamata kodanikele abi andmist.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 22 b (uus)

| (22 b) | Konsulaarasutuste töötajatele tuleks korraldada koolitusi, et parandada koostööd ja laiendada nende teadmisi kodanike õiguste kohta, mis tulenevad aluslepingutest ja käesolevast direktiivist. |
| --- | --- |

(22 b)

Konsulaarasutuste töötajatele tuleks korraldada koolitusi, et parandada koostööd ja laiendada nende teadmisi kodanike õiguste kohta, mis tulenevad aluslepingutest ja käesolevast direktiivist.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 23

| (23) | Kolmandates riikides esindavad liitu tema delegatsioonid, kes koos liikmesriikide diplomaatiliste ja konsulaaresindustega aitavad rakendada liidu kodanike konsulaarkaitset käsitlevat õigust, mida on täpsustatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 35.
  Kooskõlas konsulaarsuhteid käsitleva Viini konventsiooniga võib liikmesriik anda konsulaarkaitset teise liikmesriigi nimel, kui asjaomasel kolmandal riigil ei ole selle suhtes vastuväiteid. Liikmesriikidel tuleks võtta kolmandate riikide suhtes vajalikke meetmeid, mis tagavad, et konsulaarkaitset oleks võimalik anda teise liikmesriigi nimel. |
| --- | --- |

(23)

Kolmandates riikides esindavad liitu tema delegatsioonid, kes koos liikmesriikide diplomaatiliste ja konsulaaresindustega aitavad rakendada liidu kodanike konsulaarkaitset käsitlevat õigust, mida on täpsustatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 35.
  Kooskõlas konsulaarsuhteid käsitleva Viini konventsiooniga võib liikmesriik anda konsulaarkaitset teise liikmesriigi nimel, kui asjaomasel kolmandal riigil ei ole selle suhtes vastuväiteid. Liikmesriikidel tuleks võtta kolmandate riikide suhtes vajalikke meetmeid, mis tagavad, et konsulaarkaitset oleks võimalik anda teise liikmesriigi nimel.

| (23) | Kolmandates riikides esindavad liitu tema delegatsioonid, kes koos liikmesriikide diplomaatiliste ja konsulaaresindustega aitavad rakendada liidu kodanike konsulaarkaitset käsitlevat õigust, mida on täpsustatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 35.
  Liidu delegatsioonid peaksid tagama vajaliku kooskõlastamise liikmesriikide vahel ja vajaduse korral võib neile anda õiguse täita konsulaarülesandeid. Nende ülesannete täitmiseks tuleks Euroopa välisteenistuse käsutusse anda vajalikud rahalised vahendid. |
| --- | --- |

(23)

Kolmandates riikides esindavad liitu tema delegatsioonid, kes koos liikmesriikide diplomaatiliste ja konsulaaresindustega aitavad rakendada liidu kodanike konsulaarkaitset käsitlevat õigust, mida on täpsustatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 35.
  Liidu delegatsioonid peaksid tagama vajaliku kooskõlastamise liikmesriikide vahel ja vajaduse korral võib neile anda õiguse täita konsulaarülesandeid. Nende ülesannete täitmiseks tuleks Euroopa välisteenistuse käsutusse anda vajalikud rahalised vahendid.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 25

| (25) | Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada soodsamaid siseriiklikke sätteid, kui need on direktiiviga kooskõlas. |
| --- | --- |

(25)

Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada soodsamaid siseriiklikke sätteid, kui need on direktiiviga kooskõlas.

| (25) | Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada soodsamaid siseriiklikke sätteid, kui need on direktiiviga kooskõlas.
  Käesoleva direktiiviga ei tohiks kohustada liikmesriike pakkuma esindamata kodanikele sellist liiki abi, mida ei anta abistava liikmesriigi enda kodanikele. |
| --- | --- |

(25)

Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada soodsamaid siseriiklikke sätteid, kui need on direktiiviga kooskõlas.
  Käesoleva direktiiviga ei tohiks kohustada liikmesriike pakkuma esindamata kodanikele sellist liiki abi, mida ei anta abistava liikmesriigi enda kodanikele.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 25 a (uus)

| (25 a) | Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada esindamata liikmesriikide kohustust ja/või õigust abistada oma kodanikke otse, kui see on vajalik ja/või soovitatav. Esindamata liikmesriigid peaksid pidevalt toetama liikmesriike, kes nende kodanikele konsulaarabi annavad. |
| --- | --- |

(25 a)

Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada esindamata liikmesriikide kohustust ja/või õigust abistada oma kodanikke otse, kui see on vajalik ja/või soovitatav. Esindamata liikmesriigid peaksid pidevalt toetama liikmesriike, kes nende kodanikele konsulaarabi annavad.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 25 b (uus)

| (25 b) | Käesoleva direktiivi sujuva ja tõhusa toimimise tagamiseks tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta lisade muutmiseks vastu õigusakte Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 alusel. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsulteerimisi, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(25 b)

Käesoleva direktiivi sujuva ja tõhusa toimimise tagamiseks tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta lisade muutmiseks vastu õigusakte Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 alusel. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsulteerimisi, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 27

| (27) | Hartas sätestatud diskrimineerimiskeelu kohaselt peaksid liikmesriigid rakendama käesolevat direktiivi nii, et sellega ei diskrimineerita direktiiviga hõlmatud abisaajaid nende soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste tunnuste, keele, religiooni või usutunnistuse, poliitiliste või muude veendumuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, päritolu, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu, |
| --- | --- |

(27)

Hartas sätestatud diskrimineerimiskeelu kohaselt peaksid liikmesriigid rakendama käesolevat direktiivi nii, et sellega ei diskrimineerita direktiiviga hõlmatud abisaajaid nende soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste tunnuste, keele, religiooni või usutunnistuse, poliitiliste või muude veendumuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, päritolu, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu,

| (27) | Hartas
  , eriti selle artiklis 21
  sätestatud diskrimineerimiskeelu kohaselt peaksid liikmesriigid
  , liidu delegatsioonid ja vajaduse korral Euroopa välisteenistus
  rakendama
  alati
  käesolevat direktiivi nii, et sellega ei diskrimineerita direktiiviga hõlmatud abisaajaid nende soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste tunnuste, keele, religiooni või usutunnistuse, poliitiliste või muude veendumuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, päritolu, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu, |
| --- | --- |

(27)

Hartas
  , eriti selle artiklis 21
  sätestatud diskrimineerimiskeelu kohaselt peaksid liikmesriigid
  , liidu delegatsioonid ja vajaduse korral Euroopa välisteenistus
  rakendama
  alati
  käesolevat direktiivi nii, et sellega ei diskrimineerita direktiiviga hõlmatud abisaajaid nende soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste tunnuste, keele, religiooni või usutunnistuse, poliitiliste või muude veendumuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, päritolu, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu,

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 27 a (uus)

| (27 a) | Liikmesriigid peaksid julgustama oma kodanikke end enne kolmandate riikide külastamist välisministeeriumi veebilehel registreerima, et lihtsustada vajaduse korral ja eelkõige kriisiolukorras nende abistamist. |
| --- | --- |

(27 a)

Liikmesriigid peaksid julgustama oma kodanikke end enne kolmandate riikide külastamist välisministeeriumi veebilehel registreerima, et lihtsustada vajaduse korral ja eelkõige kriisiolukorras nende abistamist.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 27 b (uus)

| (27 b) | Komisjon peaks kaaluma võimalust luua ööpäevaringne infoliin, et lihtsustada hädaolukorras konsulaarkaitset otsivate kodanike juurdepääsu teabele. |
| --- | --- |

(27 b)

Komisjon peaks kaaluma võimalust luua ööpäevaringne infoliin, et lihtsustada hädaolukorras konsulaarkaitset otsivate kodanike juurdepääsu teabele.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1

Käesolevas direktiivis sätestatakse vajalikud koostöö- ja koordineerimismeetmed, et
  liidu kodanikel oleks lihtsam kasutada õigust saada
  teise liikmesriigi
  diplomaatiliselt või konsulaarasutuselt kaitset
  selle liikmesriigi kodanikega samadel tingimustel niisuguse kolmanda riigi territooriumil, kus tema kodakondsusjärgne liikmesriik ei ole esindatud.

Käesolevas direktiivis sätestatakse vajalikud koostöö- ja koordineerimismeetmed, et
  lihtsustada kodanike kaitsmist
  teise liikmesriigi
  diplomaatilise või konsulaarasutuse poolt
  selle liikmesriigi kodanikega samadel tingimustel niisuguse kolmanda riigi territooriumil, kus tema kodakondsusjärgne liikmesriik ei ole esindatud.
  Liidu delegatsioonidele võib esindamata kodanike teenindamiseks anda vajaduse korral õiguse täita konsulaarülesandeid.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1

1.   Igal kodanikul, kellel on sellise ELi liikmesriigi kodakondsus, mis ei ole kolmandas riigis esindatud diplomaatilise või konsulaarasutusega, edaspidi „esindamata kodanik”,
  on õigus saada
  teise liikmesriigi konsulaar- ja diplomaatilistelt asutustelt kaitset asjaomase liikmesriigi kodanikega samadel tingimustel.

1.   Igal kodanikul, kellel on sellise ELi liikmesriigi kodakondsus, mis ei ole kolmandas riigis esindatud diplomaatilise või konsulaarasutusega, edaspidi „esindamata kodanik”,
  saab liidu delegatsioonilt ja
  teise liikmesriigi konsulaar- ja diplomaatilistelt asutustelt
  või liidu delegatsioonilt
  kaitset asjaomase liikmesriigi kodanikega samadel tingimustel.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 3

3.   Esindamata kodanike pereliikmetel, kes ei ole ELi kodanikud, on õigus saada konsulaarkaitset samadel tingimustel, nagu seda antakse
  abistava liikmesriigi
  kodaniku pereliikmetele
  , kes ei ole asjaomase liikmesriigi kodanikud
  .

3.   Esindamata kodanike pereliikmetel, kes ei ole ELi kodanikud, on õigus saada konsulaarkaitset samadel tingimustel, nagu seda antakse
  päritoluliikmesriigi
  kodaniku pereliikmetele
  , või konsulaarkaitset liidu delegatsioonilt
  .

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 3

3.   Aukonsuleid peetakse võrdväärseks kättesaadavate saatkondade või konsulaatidega
  nende volituste ulatuses
  riiklike õigusaktide ja
  tavade kohaselt
  .

3.   Aukonsuleid peetakse võrdväärseks kättesaadavate saatkondade või konsulaatidega
  tingimusel, et neil on asjakohased volitused, mis on kooskõlas
  riiklike õigusaktide ja
  tavadega
  .

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 1

1.   Esindamata kodanikud võivad valida, millise liikmesriigi saatkonna või konsulaadi poole nad konsulaarkaitse saamiseks pöörduvad.

1.   Esindamata kodanikud võivad valida, millise liikmesriigi saatkonna või konsulaadi poole nad konsulaarkaitse saamiseks pöörduvad.
  Nad võivad abi saamiseks pöörduda ka liidu delegatsiooni poole, kui see on vajalik või asjakohane. Liikmesriigid avaldavad oma välisministeeriumi veebilehel teabe oma kodanike õiguse kohta paluda juhul, kui nad viibivad kolmandas riigis, kus nende liikmesriik ei ole esindatud, selle direktiivi alusel konsulaarkaitset mingi muu liikmesriigi diplomaatiliselt või konsulaarasutuselt, ning selle õiguse kasutamise tingimuste kohta.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 2

2.   
  Liikmesriik võib alaliselt esindada teist liikmesriiki ning liikmesriikide kolmandas riigis asuvad saatkonnad ja konsulaadid võivad sõlmida kokkuleppeid kohustuste jagamise kohta eeldusel, et tagatakse
  taotluste tõhus menetlemise.
  Liikmesriigid teavitavad Euroopa Komisjoni niisugustest kokkulepetest eesmärgiga avaldada see teave
  komisjoni
  asjaomasel internetilehel
  .

2.   
  Selleks et võimaldada esindamata kodanikele konsulaarkaitset ja tagada
  taotluste tõhus menetlemine, võivad liikmesriikide esindused ja vajaduse korral liidu delegatsioon sõlmida kohapealseid kokkuleppeid kohustuste jagamise ja teabevahetuse kohta. Pärast kohalike ametiasutuste teavitamist antakse kohapealsetest kokkulepetest teada komisjonile ja Euroopa välisteenistusele ning avaldatakse need
  komisjoni
  veebisaidil ja asjaomaste liikmesriikide veebisaitidel
  .
  Kokkulepetes järgitakse täielikult käesoleva direktiivi sätteid.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 2

2.   Kui ELi kodanik ei saa esitada kehtivat passi või isikutunnistust, võib kodakondsust tõendada muul viisil, kontrollides seda vajaduse korral selle liikmesriigi diplomaatiliste või konsulaarasutuste kaudu, mille kodanik taotleja väidab ennast olevat.

2.   Kui ELi kodanik ei saa esitada kehtivat passi või isikutunnistust, võib kodakondsust tõendada muul viisil, kontrollides seda vajaduse korral selle liikmesriigi diplomaatiliste või konsulaarasutuste kaudu, mille kodanik taotleja väidab ennast olevat.
  Abistav saatkond või konsulaat annab esindamata kodanikele vajalikud vahendid nende isiku kindlakstegemiseks.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Peatükk 1 a ja artikkel 5 a (uus)

PEATÜKK 1 a

Koostöö ja koordineerimine kohaliku konsulaarkaitse valdkonnas

Artikkel 5 a

Üldpõhimõte

Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaarasutused teevad omavahel ja ELiga tihedat koostööd ja koordineerivad oma tegevust, et tagada esindamata kodanikele konsulaarkaitse samadel tingimustel nagu oma kodanikele.
  Liidu delegatsioonid hõlbustavad koostööd ja koordineerimist liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja liidu vahel, et tagada esindamata kodanikele konsulaarkaitse samadel tingimustel nagu oma kodanikele
  . Kui konsulaat või saatkond
  või vajaduse korral liidu delegatsioon
  abistab esindamata kodanikku, võetakse ühendust piirkondlikult vastutava lähima konsulaadi või saatkonna või kodaniku kodakondsusjärgse liikmesriigi
  välisministeeriumi ja liidu delegatsiooniga, kellega koostööd tehes valitakse võetavad meetmed
  . Liikmesriigid teavitavad välisministeeriumite asjaomastest kontaktisikutest Euroopa välisteenistust, kes ajakohastab pidevalt neid andmeid oma turvalisel internetilehel.

(Sellega on komisjoni ettepaneku artikkel 7 üleliigne.)

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2 – sissejuhatav osa

2.   Lõikes 1 viidatud konsulaarkaitse hõlmab abi andmist järgmistel juhtudel:

2.   Lõikes 1 viidatud konsulaarkaitse hõlmab abi andmist
  eelkõige
  järgmistel juhtudel:

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2 – punkt b

| (b) | kuriteo ohvriks langemine; |
| --- | --- |

(b)

kuriteo ohvriks langemine;

| (b) | kuriteo ohvriks langemine
  või kuriteo ohvriks langemise oht
  ; |
| --- | --- |

(b)

kuriteo ohvriks langemine
  või kuriteo ohvriks langemise oht
  ;

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

Konsulaarkaitse laieneb ka kõigile muudele juhtudele, mil esindatud liikmesriik abistaks tavapäraselt oma kodanikke.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 1

1.   Kui artikli 6 lõikest 1 ei tulene teisiti, täidavad liikmesriikide saatkonnad või konsulaadid esindamata kodaniku vahistamise või kinnipidamise korral eelkõige järgmisi ülesandeid:

1.   Kui artikli 6 lõikest 1 ei tulene teisiti, täidavad liikmesriikide saatkonnad või konsulaadid esindamata kodaniku vahistamise või
  muul põhjusel
  kinnipidamise korral eelkõige järgmisi ülesandeid:

| (a) | abistavad kodaniku palvel kodaniku pereliikmete või muude sugulaste teavitamisega; |
| --- | --- |

(a)

abistavad kodaniku palvel kodaniku pereliikmete või muude sugulaste teavitamisega;

| (a) | abistavad kodaniku palvel kodaniku pereliikmete või muude sugulaste teavitamisega; |
| --- | --- |

(a)

abistavad kodaniku palvel kodaniku pereliikmete või muude sugulaste teavitamisega;

| (b) | külastavad kodanikku ning
  kontrollivad vanglas kohtlemise miinimumstandarditest kinnipidamist
  ; |
| --- | --- |

(b)

külastavad kodanikku ning
  kontrollivad vanglas kohtlemise miinimumstandarditest kinnipidamist
  ;

| (b) | külastavad kodanikku ning
  tagavad, et tema kinnipidamistingimused vastavad miinimumnõuetele
  ; |
| --- | --- |

(b)

külastavad kodanikku ning
  tagavad, et tema kinnipidamistingimused vastavad miinimumnõuetele
  ;

| (c) | annavad kodanikule teavet
  kinnipeetu
  õiguste kohta
  . |
| --- | --- |

(c)

annavad kodanikule teavet
  kinnipeetu
  õiguste kohta
  .

| (c) | annavad kodanikule teavet
  tema
  õiguste kohta
  ; |
| --- | --- |

(c)

annavad kodanikule teavet
  tema
  õiguste kohta
  ;

| (c a) | tagavad, et kodanikul on juurdepääs nõuetekohasele õigusabile. |
| --- | --- |

(c a)

tagavad, et kodanikul on juurdepääs nõuetekohasele õigusabile.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 3

3.   Saatkond või konsulaat teavitab pärast oma külaskäiku kodaniku juurde ja
  vanglas kohtlemise miinimumstandardite
  kontrollimist sellest kodaniku kodakondsusjärgset liikmesriiki. Ta teavitab viivitamata kodaniku kodakondsusjärgset liikmesriiki mis tahes väärkohtlemise kaebustest.

3.   Saatkond või konsulaat teavitab pärast oma külaskäiku kodaniku juurde ja
  pärast tema kinnipidamistingimuste miinimumnõuetele vastavuse
  kontrollimist sellest kodaniku kodakondsusjärgset liikmesriiki. Ta teavitab viivitamata kodaniku kodakondsusjärgset liikmesriiki mis tahes väärkohtlemise kaebustest
  ja sellise väärkohtlemise ärahoidmiseks võetud meetmetest ning tagab kinnipidamistingimuste miinimumnõuete täitmise
  .

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 4

4.   Saatkond või konsulaat teavitab kodaniku kodakondsusjärgset liikmesriiki, millist teavet ta kodanikule tema õiguste kohta andis. Ta tegutseb vahendajana, sealhulgas seoses armuandmispalve või ennetähtaegse vabastamise taotluse koostamisega ja ka siis, kui kodanik soovib taotleda üleviimist. Vajaduse korral tegutseb ta kodaniku kodakondsusjärgse liikmesriigi diplomaatiliste või konsulaarasutuste kaudu makstud õigustasude vahendajana.

4.   Saatkond või konsulaat teavitab kodaniku kodakondsusjärgset liikmesriiki, millist teavet ta kodanikule tema õiguste kohta andis. Ta tegutseb vahendajana,
  tagades
  sealhulgas
  , et kodanikul on juurdepääs nõuetekohasele õigusabile ning abile
  seoses armuandmispalve või ennetähtaegse vabastamise taotluse koostamisega ja ka siis, kui kodanik soovib taotleda üleviimist. Vajaduse korral tegutseb ta kodaniku kodakondsusjärgse liikmesriigi diplomaatiliste või konsulaarasutuste kaudu makstud õigustasude vahendajana.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 1

1.   Kui artikli 6 lõikest 1 ei tulene teisiti, täidavad liikmesriikide saatkonnad või konsulaadid esindamata kodaniku langemise korral kuriteo ohvriks eelkõige järgmisi ülesandeid:

1.   Kui artikli 6 lõikest 1 ei tulene teisiti, täidavad liikmesriikide saatkonnad või konsulaadid esindamata kodaniku langemise korral kuriteo ohvriks
  või siis, kui on oht, et ta langeb kuriteo ohvriks,
  eelkõige järgmisi ülesandeid:

| (a) | abistavad kodaniku pereliikmete või muude sugulaste teavitamisega, kui kodanik seda soovib; |
| --- | --- |

(a)

abistavad kodaniku pereliikmete või muude sugulaste teavitamisega, kui kodanik seda soovib;

| (a) | abistavad kodaniku pereliikmete või muude sugulaste teavitamisega, kui kodanik seda soovib; |
| --- | --- |

(a)

abistavad kodaniku pereliikmete või muude sugulaste teavitamisega, kui kodanik seda soovib;

| (b) | annavad kodanikele teavet ja/või abi
  olulistes õigus- ja
  tervishoiuküsimustes
  . |
| --- | --- |

(b)

annavad kodanikele teavet ja/või abi
  olulistes õigus- ja
  tervishoiuküsimustes
  .

| (b) | annavad kodanikele teavet ja/või abi tervishoiuküsimustes
  ; |
| --- | --- |

(b)

annavad kodanikele teavet ja/või abi tervishoiuküsimustes
  ;

| (b a) | annavad kodanikule teavet tema õiguste kohta ning võimaldavad talle juurdepääsu nõuetekohasele õigusabile ja nõustamisele. |
| --- | --- |

(b a)

annavad kodanikule teavet tema õiguste kohta ning võimaldavad talle juurdepääsu nõuetekohasele õigusabile ja nõustamisele.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 2

2.   Saatkond või konsulaat teavitab kodaniku kodakondsusjärgset liikmesriiki juhtunust, selle tõsidusest ja antud abist
  ning suhtleb
  kodaniku pereliikmete või muude sugulastega, kui kodanik
  on võimaluse korral selleks oma nõusoleku andnud
  .

2.   Saatkond või konsulaat teavitab kodaniku kodakondsusjärgset liikmesriiki juhtunust, selle tõsidusest ja antud abist
  . Nimetatud liikmesriik võtab ühendust
  kodaniku pereliikmete või muude sugulastega
  juhul
  , kui kodanik
  ei ole sellest keeldunud
  .

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 2

2.   Saatkond või konsulaat teavitab kodaniku kodakondsusjärgset liikmesriiki juhtunust, selle tõsidusest ja antud abist
  ning suhtleb vajaduse korral
  kodaniku pereliikmete või muude sugulastega. Meditsiinilise evakueerimise vajaduse korral teavitab ta sellest kodaniku kodakondsusjärgset liikmesriiki. Mis tahes meditsiinilise evakueerimise kohta tuleb saada kodaniku kodakondsusjärgselt liikmesriigilt eelnev nõusolek, välja arvatud äärmiselt kiireloomulised juhtumid.

2.   Saatkond või konsulaat teavitab kodaniku kodakondsusjärgset liikmesriiki juhtunust, selle tõsidusest ja antud abist
  . Nimetatud liikmesriik
  võtab ühendust kodaniku pereliikmete või muude sugulastega
  juhul, kui kodanik ei ole sellest keeldunud
  . Meditsiinilise evakueerimise vajaduse korral teavitab ta sellest kodaniku kodakondsusjärgset liikmesriiki. Mis tahes meditsiinilise evakueerimise kohta tuleb saada kodaniku kodakondsusjärgselt liikmesriigilt eelnev nõusolek, välja arvatud äärmiselt kiireloomulised juhtumid.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 a (uus)

Artikkel 11 a

Kohalik koostöö

Kohalikud koostöökoosolekud hõlmavad esindamata kodanikke käsitleva teabe korrapärast vahetamist niisugustes küsimustes nagu kodanike turvalisus, kinnipidamistingimused ja konsulaarabi kättesaadavus. Juhul kui välisministeeriumid ei ole omavahel teisiti kokku leppinud, täidab kohapeal tehtud otsuse alusel määratud eesistuja ülesandeid liikmesriigi või liidu delegatsiooni esindaja. Eesistuja ajakohastab korrapäraselt kontaktandmeid, eriti seoses esindamata liikmesriikide kontaktpunktidega, ning jagab neid kohalike saatkondade ja konsulaatidega ning liidu delegatsiooniga.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Peatükk 3 ja artikkel 12

3.
     
  PEATÜKK

Finantsmenetlused

Artikkel 12

Üldeeskirjad

Kui esindamata kodanik palub abi ettemakse või repatrieerimise vormis, kohaldatakse järgmist menetlust, kui artikli 6 lõikest 1 ei tulene teisiti:

| (a) | esindamata kodanik kohustub maksma täies ulatuses tagasi oma kodakondsusjärgsele liikmesriigile ettemakse või tehtud kulutused, millele vajaduse korral lisandub konsulaartasu, kasutades 1. lisas esitatud standardvormi; |
| --- | --- |

(a)

esindamata kodanik kohustub maksma täies ulatuses tagasi oma kodakondsusjärgsele liikmesriigile ettemakse või tehtud kulutused, millele vajaduse korral lisandub konsulaartasu, kasutades 1. lisas esitatud standardvormi;

| (b) | abistava saatkonna või konsulaadi nõudel esitab kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik sellele viivitamata taotlust käsitleva vajaliku teabe ning selgitab välja, kas ette on nähtud konsulaartasu; |
| --- | --- |

(b)

abistava saatkonna või konsulaadi nõudel esitab kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik sellele viivitamata taotlust käsitleva vajaliku teabe ning selgitab välja, kas ette on nähtud konsulaartasu;

| (c) | abistav saatkond või konsulaat teavitab kodaniku kodakondsusjärgset liikmesriiki mis tahes taotlusest ettemakse või repatrieerimise kohta, mida ta on menetlenud; |
| --- | --- |

(c)

abistav saatkond või konsulaat teavitab kodaniku kodakondsusjärgset liikmesriiki mis tahes taotlusest ettemakse või repatrieerimise kohta, mida ta on menetlenud;

| (d) | kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik hüvitab abistava saatkonna või konsulaadi kirjaliku taotluse korral täies ulatuses mis tahes ettemakse või tehtud kulud, kasutades selleks 1. lisas esitatud vormi. |
| --- | --- |

(d)

kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik hüvitab abistava saatkonna või konsulaadi kirjaliku taotluse korral täies ulatuses mis tahes ettemakse või tehtud kulud, kasutades selleks 1. lisas esitatud vormi.

välja jäetud

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13

Artikkel 13

Lihtsustatud menetlus kriisiolukordades

1.
     
  Kriisiolukordades koordineerib abistav saatkond või konsulaat kodaniku kodakondsusjärgse liikmesriigiga mis tahes evakueerimist või esindamata kodanikule muu vajaliku toetuse andmist.

Abistav liikmesriik esitab mis tahes taotlused sellise evakueerimise või toetuse kulude hüvitamiseks kodaniku kodakondsusjärgse liikmesriigi välisministeeriumile. Abistav liikmesriik võib taotleda kulude hüvitamist ka siis, kui esindamata kodanik ei ole allkirjastanud artikli 12 punkti a kohast tagasimaksekohustuse dokumenti.

Käesolev lõige ei takista kodaniku kodakondsusjärgsel liikmesriigil nõudmast tagasimaksmist riigisiseste eeskirjade alusel.

2.
     
  Suurte kriiside korral hüvitab kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik evakueerimise või toetuse kulud proportsionaalselt, jagades üldkulud abistatud kodanike arvuga, kui abistav liikmesriik seda nõuab.

3.
     
  Kui kulusid ei ole võimalik välja arvutada, võib abistav liikmesriik taotleda kulude hüvitamist toetuse liigile kindlaks määratud summade alusel, nagu on sätestatud 2. lisas.

4.
     
  Kui abistav liikmesriik sai abistamiseks rahalist toetust liidu kodanikukaitse mehhanismi kaudu, määratakse kodaniku kodakondsusjärgse liikmesriigi osa suurus kindlaks pärast ELi osa mahaarvamist.

5.
     
  Kulude hüvitamise taotlemisel kasutatakse ühtseid vorme, mis on esitatud 2. lisas.

välja jäetud

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Peatükk 4 – pealkiri

Koostöö ja koordineerimine
  kohalikul tasandil ja
  kriisiolukorras

Koostöö ja koordineerimine kriisiolukorras

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14

Artikkel 14

Kohalik koostöö

Kohalikud koostöökoosolekud hõlmavad esindamata kodanikke käsitleva teabe korrapärast vahetamist niisugustes küsimustes nagu kodanike turvalisus, vanglatingimused ja konsulaarabi kättesaadavus. Juhul kui välisministeeriumid ei ole omavahel teisiti kokku leppinud, esindab liikmesriiki või liidu delegatsiooni kohapeal määratud eesistuja. Eesistuja ajakohastab korrapäraselt kontaktandmeid, eriti seoses esindamata liikmesriikide kontaktpunktidega, ning jagab neid kohalike saatkondade ja konsulaatidega ning liidu delegatsiooniga.

välja jäetud

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 1

1.   
  Põhjaliku valmisoleku tagamise eesmärgil hõlmab situatsiooniplaneerimine ka esindamata kodanikke. Kolmandas riigis esindatud liikmesriigid
  koordineerivad
  oma situatsiooniplaneerimiskavad omavahel ja liidu delegatsiooniga. Nad lepivad kokku asjaomastes ülesannetes
  , et tagada kriisi korral esindamata kodanike täielik abistamine,
  määravad kogunemiskohtade esindajad
  ning
  teavitavad
  esindamata
  kodanikke
  kriisiks valmistumise korraldustest oma kodanikega samadel tingimustel.

1.   
  Liidu delegatsioonid
  koordineerivad
  liikmesriikide vahel situatsiooniplaneerimist
  , et tagada
  põhjalik valmisolek, sealhulgas vajalike ülesannete jaotus, et tagada
  kriisi korral esindamata kodanike täielik abistamine,
  esindajate määramine kogunemiskohtadesse
  ning esindamata
  kodanike teavitamine
  kriisiks valmistumise korraldustest oma kodanikega samadel tingimustel.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 2

2.   Kriisi korral teevad liikmesriigid ja
  EL
  tihedalt koostööd, et tagada esindamata kodanikele tõhus abi
  . Liikmesriigid ja EL teavitavad üksteist saadaolevast evakueerimissuutlikkusest
  aegsasti.
  Liikmesriikide taotlusel
  võivad
  liikmesriike
  toetada ELi tasandi päästemeeskonnad, sealhulgas konsulaareksperdid, eriti esindamata liikmesriikidest.

2.   Kriisi korral teevad liikmesriigid ja
  Euroopa välisteenistus
  tihedalt koostööd, et tagada esindamata kodanikele tõhus abi.
  Liidu delegatsioon koordineerib
  aegsasti
  teabevahetust saadaoleva evakueerimissuutlikkuse kohta
  ,
  koordineerib evakueerimist ja annab evakueerimiseks vajalikku abi, kusjuures teda
  võivad toetada ELi tasandi päästemeeskonnad, sealhulgas konsulaareksperdid, eriti esindamata liikmesriikidest.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – pealkiri

Juhtriik

Koordineerimine kriisiks valmistumisel ja kriisi ajal

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 1

1.   
  Käesolevas direktiivis on juhtriik (juhtriigid) üks või mitu liikmesriiki konkreetses kolmandas riigis, kes vastutab/
  vastutavad koordineerimise eest
  ja juhivad abistamist
  kriisiks ettevalmistumisel ja selle ajal ning see hõlmab spetsiifilist esindamata kodanikega seotud rolli.

1.   
  Liidu delegatsioonid
  vastutavad
  abi
  koordineerimise
  ja andmise
  eest kriisiks ettevalmistumisel ja selle ajal ning see hõlmab spetsiifilist esindamata kodanikega seotud rolli.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 2

2.
     
  Liikmesriik määratakse konkreetses kolmandas riigis juhtriigiks, kui ta on andnud oma sellesisulisest kavatsusest teada olemasoleva turvalise sidevõrgu kaudu, juhul kui mõni teine liikmesriik ei esita selle suhtes 30 päeva jooksul vastuväiteid või kui esitatud juhtriik ei ole turvalise sidevõrgu kaudu selle ülesande täitmise soovist loobunud. Kui juhtriigiülesannet soovib hakata ühiselt täitma rohkem kui üks liikmesriik, teavitavad nad ühiselt sellekohasest soovist turvalise sidevõrgu kaudu. Kriisi korral võib seda ülesannet hakata viivitamata täitma üks või mitu liikmesriiki ja sellest teavitatakse 24 tunni jooksul. Liikmesriigid võivad pakkumisest keelduda, kuid nende kodanikel ja võimalikel abisaajatel on artikli 6 lõike 1 kohaselt endiselt õigus saada juhtriigilt abi. Juhtriigi puudumise korral lepivad kohapeal esindatud liikmesriigid kokku, milline liikmesriik koordineerib esindamata kodanikele antavat abi.

välja jäetud

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 3

3.   Kriisiks valmisolekuks tagab
  juhtriik (juhtriigid)
  , et saatkondade ja konsulaatide situatsiooniplaneerimises oleks nõuetekohaselt arvestatud esindamata kodanikega, et situatsiooniplaneerimiskavad oleksid koordineeritud ja et saatkondi ja konsulaate
  ning liidu delegatsioone
  oleks nendest kokkulepetest nõuetekohaselt teavitatud.

3.   Kriisiks valmisolekuks tagab
  liidu delegatsioon
  , et saatkondade ja konsulaatide situatsiooniplaneerimises oleks nõuetekohaselt arvestatud esindamata kodanikega, et situatsiooniplaneerimiskavad oleksid koordineeritud ja et saatkondi ja konsulaate oleks nendest kokkulepetest nõuetekohaselt teavitatud.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 4

4.   Kriisi korral vastutab
  juhtriik (juhtriigid) või abi koordineeriv liikmesriik
  esindamata
  kodanikele
  abistamise
  ,
  kokkukutsumise
  ja vajaduse korral
  turvalisse kohta
  evakueerimise koordineerimise ja läbiviimise eest ning teda abistavad teised asjaomased liikmesriigid
  . See tagab ka esindamata liikmesriikidele kontaktpunkti, mille kaudu nad saavad teavet oma kodanike kohta ja koordineerida vajaliku abi andmist.
  Juhtriik (juhtriigid) või esindamata kodanike abistamist koordineeriv liikmesriik võib
  vajaduse korral kasutada selliseid vahendeid nagu ühenduse kodanikukaitse mehhanism ning paluda toetust välisteenistuse kriisiohje struktuuridelt. Liikmesriigid annavad
  juhtriigile (juhtriikidele) või abi koordineerivale liikmesriigile
  kogu vajaliku teabe nende kriisiolukorras viibivate esindamata kodanike kohta.

4.   Kriisi korral vastutab
  liidu delegatsioon
  esindamata
  kodanike
  abistamise
  ja
  kokkukutsumise
  eest ning koordineerib asjaomaste liikmesriikide toel nende
  turvalisse kohta
  evakueerimist
  . See tagab ka esindamata liikmesriikidele kontaktpunkti, mille kaudu nad saavad teavet oma kodanike kohta ja koordineerida vajaliku abi andmist.
  Liidu delegatsioon ja asjaomased liikmesriigid võivad
  vajaduse korral kasutada selliseid vahendeid nagu ühenduse kodanikukaitse mehhanism ning paluda toetust välisteenistuse kriisiohje struktuuridelt. Liikmesriigid annavad
  liidu delegatsioonile
  kogu vajaliku teabe nende kriisiolukorras viibivate esindamata kodanike kohta.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Peatükk 4 a (uus)

PEATÜKK 4 a

Finantsmenetlused

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 a (uus)

Artikkel 16 a

Üldeeskirjad

Kui esindamata kodanik palub abi ettemakse või repatrieerimise vormis, kohaldatakse järgmist menetlust, kui artikli 6 lõikest 1 ei tulene teisiti:

| (a) | esindamata kodanik kohustub maksma täies ulatuses tagasi oma kodakondsusjärgsele liikmesriigile ettemakse või tehtud kulutused, millele vajaduse korral lisandub konsulaartasu, kasutades 1. lisas esitatud standardvormi; |
| --- | --- |

(a)

esindamata kodanik kohustub maksma täies ulatuses tagasi oma kodakondsusjärgsele liikmesriigile ettemakse või tehtud kulutused, millele vajaduse korral lisandub konsulaartasu, kasutades 1. lisas esitatud standardvormi;

| (b) | abistava saatkonna või konsulaadi nõudel esitab kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik sellele viivitamata taotlust käsitleva vajaliku teabe ning selgitab välja, kas ette on nähtud konsulaartasu; |
| --- | --- |

(b)

abistava saatkonna või konsulaadi nõudel esitab kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik sellele viivitamata taotlust käsitleva vajaliku teabe ning selgitab välja, kas ette on nähtud konsulaartasu;

| (c) | abistav saatkond või konsulaat teavitab kodaniku kodakondsusjärgset liikmesriiki mis tahes taotlusest ettemakse või repatrieerimise kohta, mida ta on menetlenud; |
| --- | --- |

(c)

abistav saatkond või konsulaat teavitab kodaniku kodakondsusjärgset liikmesriiki mis tahes taotlusest ettemakse või repatrieerimise kohta, mida ta on menetlenud;

| (d) | kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik hüvitab abistava saatkonna või konsulaadi kirjaliku taotluse alusel täies ulatuses mis tahes ettemaksed või tehtud kulud, kasutades selleks 1. lisas esitatud vormi. |
| --- | --- |

(d)

kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik hüvitab abistava saatkonna või konsulaadi kirjaliku taotluse alusel täies ulatuses mis tahes ettemaksed või tehtud kulud, kasutades selleks 1. lisas esitatud vormi.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 b (uus)

Artikkel 16 b

Lihtsustatud menetlus kriisiolukordades

1.
     
  Kriisiolukordades koordineerib liidu delegatsioon kodaniku kodakondsusjärgse liikmesriigiga esindamata kodaniku evakueerimist või talle mis tahes muu vajaliku abi andmist.

2.
     
  Euroopa välisteenistusel on vajalikud rahalised vahendid abi koordineerimiseks ja andmiseks kriisiks valmistumisel ja kriisiolukorras.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 18 a (uus)

Artikkel 18 a

Lisade muudatused

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 18 b vastu delegeeritud õigusakte lisades mis tahes muudatuse tegemiseks.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 18 b (uus)

Artikkel 18 b

Volituste delegeerimine

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Artiklis 18 a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse kindlaksmääramata ajaks alates ... (1).

3.
     
  Euroopa Parlament või nõukogu võib artiklis 18 a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.
     
  Artikli 18 a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

---

(1)  
  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

---

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/118 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/118

---

Neljapäev, 25. oktoober 2012Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine

P7_TA(2012)0396

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta otsus nõukogu soovituse kohta nimetada ametisse Euroopa Keskpanga juhatuse liige (C7-0195/2012 – 2012/0806(NLE))

2014/C 72 E/19

(Konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõike 2 teist lõiku, mille alusel Euroopa Ülemkogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0195/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõike 2 teist lõiku, mille alusel Euroopa Ülemkogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0195/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 109, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 109,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0348/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0348/2012),

| A. | arvestades, et 13. juuli 2012. aasta kirjas, mis saadi kätte 18. juulil 2012, konsulteeris Euroopa Ülemkogu Euroopa Parlamendiga Yves Merschi Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks nimetamise asjus ametiajaga kaheksaks aastaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 13. juuli 2012. aasta kirjas, mis saadi kätte 18. juulil 2012, konsulteeris Euroopa Ülemkogu Euroopa Parlamendiga Yves Merschi Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks nimetamise asjus ametiajaga kaheksaks aastaks;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõikes 2 esitatud tingimusi ja kõnealuse lepingu artiklis 130 sätestatud Euroopa Keskpanga rahapoliitika valdkonnas täieliku sõltumatuse nõuet; arvestades, et selle hindamise käigus sai parlamendikomisjon kandidaadilt elulookirjelduse ning vastused talle saadetud kirjalikule küsimustikule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõikes 2 esitatud tingimusi ja kõnealuse lepingu artiklis 130 sätestatud Euroopa Keskpanga rahapoliitika valdkonnas täieliku sõltumatuse nõuet; arvestades, et selle hindamise käigus sai parlamendikomisjon kandidaadilt elulookirjelduse ning vastused talle saadetud kirjalikule küsimustikule;

| C. | arvestades, et komisjon korraldas 22. oktoobril 2012. aastal kandidaadi kahetunnise kuulamise, millel kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel komisjoni liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon korraldas 22. oktoobril 2012. aastal kandidaadi kahetunnise kuulamise, millel kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel komisjoni liikmete küsimustele;

| D. | arvestades, et laialdase üksmeelega leiti, et kandidaat on raha- või pangandusküsimustes tunnustatud isik ja tal on vastav kvalifikatsioon ja erialased kogemused, mis on vajalikud Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et laialdase üksmeelega leiti, et kandidaat on raha- või pangandusküsimustes tunnustatud isik ja tal on vastav kvalifikatsioon ja erialased kogemused, mis on vajalikud Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ülesannete täitmiseks;

| E. | arvestades, et enne pr Tumpel-Gugerelli ametiaja lõppu tõstatasid Euroopa Parlamendi liikmed mitteametlikult naiste Euroopa Keskpangas esindatuse küsimuse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et enne pr Tumpel-Gugerelli ametiaja lõppu tõstatasid Euroopa Parlamendi liikmed mitteametlikult naiste Euroopa Keskpangas esindatuse küsimuse;

| F. | arvestades, et Euroopa Keskpanga loomisest alates ja kuni pr Tumpel-Gugerelli lahkumiseni on Euroopa Keskpanga juhatuses alati olnud mõni naissoost liige; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Keskpanga loomisest alates ja kuni pr Tumpel-Gugerelli lahkumiseni on Euroopa Keskpanga juhatuses alati olnud mõni naissoost liige;

| G. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud liikmesriikide ja liidu vahelise lojaalse koostöö põhimõttele tagas komisjon enne hr Gonzalez-Paramo volituste lõppemist 2012. mais nõukogu teavitamise ning saatis selleks komisjoni esimehe poolt ja kõikide fraktsioonide nimel 8. mail 2012. aastal eurorühma esimehele kirja, milles sedastas, et Euroopa Keskpanga juhatuses puudub mitmekesisus ja et liikme kohale tuleks esitada naiskandidaat; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud liikmesriikide ja liidu vahelise lojaalse koostöö põhimõttele tagas komisjon enne hr Gonzalez-Paramo volituste lõppemist 2012. mais nõukogu teavitamise ning saatis selleks komisjoni esimehe poolt ja kõikide fraktsioonide nimel 8. mail 2012. aastal eurorühma esimehele kirja, milles sedastas, et Euroopa Keskpanga juhatuses puudub mitmekesisus ja et liikme kohale tuleks esitada naiskandidaat;

| H. | arvestades, et samas kirjas ergutas komisjoni esimees eurorühma rakendama keskpika perioodi kava, mille abil edendada naiste nimetamist mõjukatele ametikohtadele Euroopa Keskpangas ning liikmesriikide keskpankades ja rahandusministeeriumites; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et samas kirjas ergutas komisjoni esimees eurorühma rakendama keskpika perioodi kava, mille abil edendada naiste nimetamist mõjukatele ametikohtadele Euroopa Keskpangas ning liikmesriikide keskpankades ja rahandusministeeriumites;

| I. | arvestades, et 8. mai 2012. aasta kirjale ei saadud ametlikku vastust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 8. mai 2012. aasta kirjale ei saadud ametlikku vastust;

| J. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 on sätestatud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõte; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 on sätestatud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõte;

| K. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikliga 19 antakse liidule volitused võidelda soolise diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikliga 19 antakse liidule volitused võidelda soolise diskrimineerimise vastu;

| L. | arvestades, et sooline mitmekesisus juhatustes ja valitsustes tagab laialdasema pädevuse ja ulatuslikumad perspektiivid, ning arvestades, et ainult meeste või ainult naiste töölevõtmine tähendab kitsamat valikut ja tekitab võimalike suurepäraste kandidaatide väljajätmise ohu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et sooline mitmekesisus juhatustes ja valitsustes tagab laialdasema pädevuse ja ulatuslikumad perspektiivid, ning arvestades, et ainult meeste või ainult naiste töölevõtmine tähendab kitsamat valikut ja tekitab võimalike suurepäraste kandidaatide väljajätmise ohu;

| M. | arvestades, et Euroopa Keskpanga praeguse juhatuse ametiaeg kestab 2018. aastani, mis tähendab, et juhatuses võib puududa sooline mitmekesisus kuni selle ajani; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Keskpanga praeguse juhatuse ametiaeg kestab 2018. aastani, mis tähendab, et juhatuses võib puududa sooline mitmekesisus kuni selle ajani;

| N. | arvestades, et Euroopa Parlamendi president nõudis pärast esimeeste konverentsi 19. septembril 2012. aastal saadetud kirjas, et Euroopa Ülemkogu eesistuja võtaks kohustuse tagada, et kõik tema vastutusalas olevad liidu institutsioonid rakendaksid konkreetseid meetmeid soolise tasakaalu saavutamiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Parlamendi president nõudis pärast esimeeste konverentsi 19. septembril 2012. aastal saadetud kirjas, et Euroopa Ülemkogu eesistuja võtaks kohustuse tagada, et kõik tema vastutusalas olevad liidu institutsioonid rakendaksid konkreetseid meetmeid soolise tasakaalu saavutamiseks;

| O. | arvestades, et komisjon võttis 21. septembril 2010. aastal vastu naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015 (COM(2010)0491) ja 16. aprillil 2012. aastal aruande naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edenemise kohta 2011. aastal (SWD(2012)0085); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjon võttis 21. septembril 2010. aastal vastu naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015 (COM(2010)0491) ja 16. aprillil 2012. aastal aruande naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edenemise kohta 2011. aastal (SWD(2012)0085);

| P. | arvestades, et komisjoni ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet (kapitalinõuete direktiiv (CRD4)) sisaldas nõuet, et institutsioonid võtaksid kasutusele juhatuse soolist mitmekesisust edendava poliitika; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et komisjoni ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet (kapitalinõuete direktiiv (CRD4)) sisaldas nõuet, et institutsioonid võtaksid kasutusele juhatuse soolist mitmekesisust edendava poliitika;

| Q. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu võttis 7. märtsil 2011. aastal vastu Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti ajavahemikuks 2011–2020; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu võttis 7. märtsil 2011. aastal vastu Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti ajavahemikuks 2011–2020;

| R. | arvestades, et Euroopa Parlament võttis 13. märtsil 2012. aastal vastu resolutsiooni naiste osalemise kohta poliitiliste otsuste tegemisel (2), 8. märtsil 2011. aastal resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2010 (3) ja 6. juulil 2011. aastal resolutsiooni naiste ja ärijuhtimise kohta (4); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Parlament võttis 13. märtsil 2012. aastal vastu resolutsiooni naiste osalemise kohta poliitiliste otsuste tegemisel (2), 8. märtsil 2011. aastal resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2010 (3) ja 6. juulil 2011. aastal resolutsiooni naiste ja ärijuhtimise kohta (4);

| 1. | ei toeta nõukogu soovitust nimetada Yves Mersch Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks ning palub nõukogul soovitus tagasi võtta ja esitada uus soovitus; |
| --- | --- |

1.

ei toeta nõukogu soovitust nimetada Yves Mersch Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks ning palub nõukogul soovitus tagasi võtta ja esitada uus soovitus;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Ülemkogule, nõukogule ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Ülemkogule, nõukogule ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 215, 21.7.2012, lk 4.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0070.

(3)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 65.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0330.

---

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/120 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/120

---

Neljapäev, 25. oktoober 2012Kaitse dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed ***I

P7_TA(2012)0397

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (COM(2012)0270 – C7-0146/2012 – 2012/0145(COD))

2014/C 72 E/20

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0270), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0270),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0146/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0146/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0243/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0243/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Neljapäev, 25. oktoober 2012P7_TC1-COD(2012)0145

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Kohus tegi kohtuasjas C-249/10 P (2) otsuse, et nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (3) artiklis 17 sätestatud väljavõttelist uuringut ei tohi kasutada selleks, et artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt kindlaks määrata, kas turumajandusliku kohtlemise taotlused vastavad nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Kohus tegi kohtuasjas C-249/10 P (2) otsuse, et nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (3) artiklis 17 sätestatud väljavõttelist uuringut ei tohi kasutada selleks, et artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt kindlaks määrata, kas turumajandusliku kohtlemise taotlused vastavad nõuetele.

| (2) | Euroopa Kohtu otsuse kohaselt peaks komisjon olenemata tootjate võimalikust suurest arvust läbi vaatama kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused, mille on esitanud valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad. Sellise praktikaga kaasneks siiski ebaproportsionaalne halduskoormus liidu uurimisasutuste jaoks. Seepärast on asjakohane muuta määrust (EÜ) nr 1225/2009. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Kohtu otsuse kohaselt peaks komisjon olenemata tootjate võimalikust suurest arvust läbi vaatama kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused, mille on esitanud valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad. Sellise praktikaga kaasneks siiski ebaproportsionaalne halduskoormus liidu uurimisasutuste jaoks. Seepärast on asjakohane muuta määrust (EÜ) nr 1225/2009.

| (3) | Lisaks on Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjade kohaselt lubatud kasutada määruse (EÜ) nr 1225/2009 artiklis 17 sätestatud väljavõttelist uuringut selleks, et kõnealuse määruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt kindlaks teha, kas turumajandusliku kohtlemise taotlused vastavad nõuetele. Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise organi vaekogu leidis näiteks vaidlusküsimuses DS405 (European Union — Anti-Dumping measures on Certain Footwear from China, aruanne heakskiidetud 22. veebruaril 2012), et Hiina ei tõendanud, nagu oleks Euroopa Liidu tegevus olnud vastuolus dumpinguvastase lepingu artiklitega 2.4 ja 6.10.2, Hiina WTOga liitumise protokolli lõike 15 punkti a alapunktiga ii ning Hiina WTOga liitumise töörühma aruande punkti 151 alapunktidega e ja f, kui ta jättis läbi vaatamata nende Hiina koostööd teinud eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotlused, kes ei olnud kaasatud algse uurimise käigus moodustatud valimisse. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks on Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjade kohaselt lubatud kasutada määruse (EÜ) nr 1225/2009 artiklis 17 sätestatud väljavõttelist uuringut selleks, et kõnealuse määruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt kindlaks teha, kas turumajandusliku kohtlemise taotlused vastavad nõuetele. Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise organi vaekogu leidis näiteks vaidlusküsimuses DS405 (European Union — Anti-Dumping measures on Certain Footwear from China, aruanne heakskiidetud 22. veebruaril 2012), et Hiina ei tõendanud, nagu oleks Euroopa Liidu tegevus olnud vastuolus dumpinguvastase lepingu artiklitega 2.4 ja 6.10.2, Hiina WTOga liitumise protokolli lõike 15 punkti a alapunktiga ii ning Hiina WTOga liitumise töörühma aruande punkti 151 alapunktidega e ja f, kui ta jättis läbi vaatamata nende Hiina koostööd teinud eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotlused, kes ei olnud kaasatud algse uurimise käigus moodustatud valimisse.

| (4) | Neid asjaolusid arvesse võttes on õiguskindluse eesmärgil asjakohane lisada säte, milles selgitatakse, et otsust piirata uurimist mõistliku arvu isikutega, kasutades selleks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 17 kohast väljavõttelist uuringut, kohaldatakse ka isikute puhul, keda uuritakse kooskõlas artikli 2 lõike 7 punktidega b ja c. Seepärast on lisaks asjakohane selgitada, et artikli 2 lõike 7 punkti c kohast otsust ei tuleks teha valimisse kaasamata eksportivate tootjate puhul, välja arvatud juhul, kui kõnealused tootjad taotlevad individuaalset uurimist ning see võimaldatakse neile kooskõlas artikli 17 lõikega 3. |
| --- | --- |

(4)

Neid asjaolusid arvesse võttes on õiguskindluse eesmärgil asjakohane lisada säte, milles selgitatakse, et otsust piirata uurimist mõistliku arvu isikutega, kasutades selleks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 17 kohast väljavõttelist uuringut, kohaldatakse ka isikute puhul, keda uuritakse kooskõlas artikli 2 lõike 7 punktidega b ja c. Seepärast on lisaks asjakohane selgitada, et artikli 2 lõike 7 punkti c kohast otsust ei tuleks teha valimisse kaasamata eksportivate tootjate puhul, välja arvatud juhul, kui kõnealused tootjad taotlevad individuaalset uurimist ning see võimaldatakse neile kooskõlas artikli 17 lõikega 3.

| (5) | Peale selle peetakse vajalikuks selgitada, et nende eksportijate või tootjate impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks, kes on endast artikli 17 kohaselt teada andnud, kuid keda uurimisse ei kaasatud, ei ületa valimisse kaasatud isikute suhtes kindlaksmääratud kaalutud keskmist dumpingumarginaali olenemata sellest, kas normaalväärtus määrati nende isikute puhul kindlaks artikli 2 lõigete 1-6 või artikli 2 lõike 7 punkti a alusel. |
| --- | --- |

(5)

Peale selle peetakse vajalikuks selgitada, et nende eksportijate või tootjate impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks, kes on endast artikli 17 kohaselt teada andnud, kuid keda uurimisse ei kaasatud, ei ületa valimisse kaasatud isikute suhtes kindlaksmääratud kaalutud keskmist dumpingumarginaali olenemata sellest, kas normaalväärtus määrati nende isikute puhul kindlaks artikli 2 lõigete 1-6 või artikli 2 lõike 7 punkti a alusel.

| (6) | Lisaks tuleb märkida, et kolmekuuline tähtaeg, milles jooksul tuleks teha otsus vastavalt artikli 2 lõike 7 punktile c, on osutunud teostamatuks ning seda eelkõige menetluste puhul, kus on kohaldatud artiklis 17 sätestatud väljavõttelist uuringut. Seepärast peetakse asjakohaseks kõnealune tähtaeg välja jätta. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks tuleb märkida, et kolmekuuline tähtaeg, milles jooksul tuleks teha otsus vastavalt artikli 2 lõike 7 punktile c, on osutunud teostamatuks ning seda eelkõige menetluste puhul, kus on kohaldatud artiklis 17 sätestatud väljavõttelist uuringut. Seepärast peetakse asjakohaseks kõnealune tähtaeg välja jätta.

| (7) | Õiguskindluse ja hea juhtimistava huvides tuleks ette näha, et kõnealuseid muudatusi kohaldatakse niipea kui võimalik kõigi uute ja käimasolevate uurimiste suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Õiguskindluse ja hea juhtimistava huvides tuleks ette näha, et kõnealuseid muudatusi kohaldatakse niipea kui võimalik kõigi uute ja käimasolevate uurimiste suhtes.

| (8) | Määrust (EÜ) nr 1225/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Määrust (EÜ) nr 1225/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1225/2009 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikli 2 lõiget 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti c eelviimast lauset muudetakse järgmiselt:
  Märge „kolme kuu jooksul alates uurimise algatamisest”
  asendatakse järgmisega:



  „tavaliselt seitsme kuu jooksul, ent hiljemalt kaheksa kuu jooksul alates uurimise algatamisest.”

  [ME 1] |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 lõiget 7 muudetakse järgmiselt:

a)

punkti c eelviimast lauset muudetakse järgmiselt:

Märge „kolme kuu jooksul alates uurimise algatamisest”
  asendatakse järgmisega:

| b) | lisatakse järgmine punkt d:






  „d) | Kui komisjon on vastavalt artiklile 17 uurimist piiranud, tehakse punktide b ja c kohane otsus üksnes isikute puhul, kes on uurimisse kaasatud ning kõigi nende tootjate puhul, kellele võimaldatakse individuaalset kohtlemist kooskõlas artikli 17 lõikega 3.”; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt d:

„d)

Kui komisjon on vastavalt artiklile 17 uurimist piiranud, tehakse punktide b ja c kohane otsus üksnes isikute puhul, kes on uurimisse kaasatud ning kõigi nende tootjate puhul, kellele võimaldatakse individuaalset kohtlemist kooskõlas artikli 17 lõikega 3.”;

| 2) | Artikli 9 lõike 6 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Kui komisjon on vastavalt artiklile 17 oma uurimist piiranud, ei ületa nende eksportijate või tootjate impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks, kes on endast artikli 17 kohaselt teada andnud, kuid keda uurimine ei hõlmanud, valimisse kaasatud isikute suhtes kindlaksmääratud kaalutud keskmist dumpingumarginaali olenemata sellest, kas normaalväärtus määratakse nende isikute puhul kindlaks artikli 2 lõigete 1-6 või artikli 2 lõike 7 punkti a alusel.”. |
| --- | --- |

2)

Artikli 9 lõike 6 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Kui komisjon on vastavalt artiklile 17 oma uurimist piiranud, ei ületa nende eksportijate või tootjate impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks, kes on endast artikli 17 kohaselt teada andnud, kuid keda uurimine ei hõlmanud, valimisse kaasatud isikute suhtes kindlaksmääratud kaalutud keskmist dumpingumarginaali olenemata sellest, kas normaalväärtus määratakse nende isikute puhul kindlaks artikli 2 lõigete 1-6 või artikli 2 lõike 7 punkti a alusel.”.

Artikkel 2

Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi uute ja käesoleva määruse jõustumise ajal käimasolevate uurimiste suhtes.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seisukoht.

1

(2)  Kohtuasi C-249/10 – Brosmann Footwear (HK) ja teised versus nõukogu, 2. veebruari 2012. aasta otsus.

2

Brosmann Footwear (HK) ja teised versus nõukogu

(3)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

3

---

Reede, 26. oktoober 2012

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/123 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/123

---

Reede, 26. oktoober 2012Kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise leping USA ja ELi vahel ***

P7_TA(2012)0403

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta (09890/2012 – C7-0134/2012 – 2012/0048(NLE))

2014/C 72 E/21

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09890/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09890/2012),

| — | võttes arvesse Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu eelnõu (10193/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu eelnõu (10193/2012),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 194 ja 207 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0134/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 194 ja 207 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0134/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7-0275/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7-0275/2012),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide valitsusele ja parlamendile.

---

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/123 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/123

---

Reede, 26. oktoober 2012Finantsinstrumentide turud ja direktiivi 2004/39/EÜ kehtetuks tunnistamine ***I

P7_TA(2012)0406

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ (uuesti sõnastatud) (COM(2011)0656 – C7-0382/2011 – 2011/0298(COD)) (1)

2014/C 72 E/22

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

[Muudatusettepanek 1, kui ei ole märgitud teisiti]

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED (2)

komisjoni ettepanekule

---

(1)  Seejärel saadeti see vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile tagasi uueks läbivaatamiseks (A7-0306/2012).

(2)  Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

---

Reede, 26. oktoober 2012EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV

finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ

(uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 53 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta (4) on mitu korda oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta (4) on mitu korda oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

| (2) | Nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiiviga 93/22/EMÜ väärtpaberiturul pakutavate investeerimisteenuste kohta (5) püüti kehtestada tingimused, mille kohaselt tegevusloa saanud investeerimisühingud ja pangad saaksid osutada kindlaksmääratud teenuseid või luua filiaale teistes liikmesriikides päritoluriigi tegevusloa alusel ja järelevalve all. Selleks oli kõnealuse direktiivi eesmärgiks ühtlustada investeerimisühingute esmaseid tegevuslubade ja tegutsemisnõudeid, sealhulgas äritegevuse eeskirju. Ühtlasi nägi see ette mõningate tingimuste ühtlustamist, mis käsitlesid reguleeritud turgude tegevust. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiiviga 93/22/EMÜ väärtpaberiturul pakutavate investeerimisteenuste kohta (5) püüti kehtestada tingimused, mille kohaselt tegevusloa saanud investeerimisühingud ja pangad saaksid osutada kindlaksmääratud teenuseid või luua filiaale teistes liikmesriikides päritoluriigi tegevusloa alusel ja järelevalve all. Selleks oli kõnealuse direktiivi eesmärgiks ühtlustada investeerimisühingute esmaseid tegevuslubade ja tegutsemisnõudeid, sealhulgas äritegevuse eeskirju. Ühtlasi nägi see ette mõningate tingimuste ühtlustamist, mis käsitlesid reguleeritud turgude tegevust.

| (3) | Viimastel aastatel on finantsturgudel tegutsema asunud rohkem investoreid ja neile pakutakse veelgi keerukamat ulatuslikku teenuste ja instrumentide valikut. Kõnealuseid arenguid silmas pidades peaks
  Euroopa Liit
  hõlmama kogu investoritele suunatud tegevust. Selleks on vaja näha ette ühtlustamise tase, mida on vaja investoritele kõrgetasemelise kaitse pakkumiseks ja selleks, et võimaldada investeerimisühingutel osutada päritoluriigi järelevalve all teenuseid kogu
  Euroopa Liidus
  , mis on ühtne turg. Eespool nimetatut silmas pidades asendati direktiiv 93/22/EMÜ direktiiviga 2004/39/EÜ. |
| --- | --- |

(3)

Viimastel aastatel on finantsturgudel tegutsema asunud rohkem investoreid ja neile pakutakse veelgi keerukamat ulatuslikku teenuste ja instrumentide valikut. Kõnealuseid arenguid silmas pidades peaks
  Euroopa Liit
  hõlmama kogu investoritele suunatud tegevust. Selleks on vaja näha ette ühtlustamise tase, mida on vaja investoritele kõrgetasemelise kaitse pakkumiseks ja selleks, et võimaldada investeerimisühingutel osutada päritoluriigi järelevalve all teenuseid kogu
  Euroopa Liidus
  , mis on ühtne turg. Eespool nimetatut silmas pidades asendati direktiiv 93/22/EMÜ direktiiviga 2004/39/EÜ.

| (4) | Finantskriis on toonud esile puudused finantsturgude toimimises ja läbipaistvuses. Finantsturgude arenemise käigus on ilmnenud vajadus tugevdada finantsinstrumentide turgude reguleerimise raamistikku,
  muu hulgas seal, kus sellistel turgudel kauplemine toimub börsiväliselt,
  et suurendada läbipaistvust, paremini kaitsta investoreid, suurendada usaldust,
  käsitleda
  reguleerimata valdkondi ning tagada, et järelevalveasutustele antakse nende ülesannete täitmiseks piisavad volitused. |
| --- | --- |

(4)

Finantskriis on toonud esile puudused finantsturgude toimimises ja läbipaistvuses. Finantsturgude arenemise käigus on ilmnenud vajadus tugevdada finantsinstrumentide turgude reguleerimise raamistikku,
  muu hulgas seal, kus sellistel turgudel kauplemine toimub börsiväliselt,
  et suurendada läbipaistvust, paremini kaitsta investoreid, suurendada usaldust,
  käsitleda
  reguleerimata valdkondi ning tagada, et järelevalveasutustele antakse nende ülesannete täitmiseks piisavad volitused.

| (5) | Rahvusvahelise tasandi reguleerivad asutused on ühisel seisukohal, et finantskriisi on soodustanud üldjuhtimisega seotud puudused paljudes finantseerimisasutustes, sealhulgas tõhusa kontrolli puudumine ja tasakaalustamatus. Ülemäärane ja ettevaatamatu riskide võtmine võib viia finantseerimisasutuste maksejõuetuseni ning põhjustada süsteemseid probleeme liikmesriikides ja kogu maailmas. Klientidele teenuseid osutavate äriühingute ebakorrektne käitumine võib tekitada investoritele kahju ning õõnestada nende usaldust. Et vähendada üldjuhtimise puuduste potentsiaalselt kahjulikku mõju, tuleks direktiivi sätteid täiendada üksikasjalikumate põhimõtete ja miinimumstandarditega. Kõnealuste põhimõtete ja standardite kohaldamisel tuleks arvesse võtta investeerimisühingute laadi, ulatust ja keerukust.
  Ilma et see piiraks aktsionäride kohustust tagada, et juhatused täidavad oma kohustusi nõuetekohaselt, peaksid kasutatavate meetmete hulka kuuluma piirangud sellele, kui mitmel juhtkonnakohal võivad töötada finantseerimisasutuste direktorid. Neid meetmeid tuleks kohaldada nii, et võetakse arvesse kõnealuste asutuste tõhusa juhtimise vajadust, samas võimaldades vajaduse korral selliste ettevõtete direktoritel jätkata eelkõige mittetulundusühenduste direktori ametikohal, kooskõlas ettevõtja sotsiaalse vastutusega. |
| --- | --- |

(5)

Rahvusvahelise tasandi reguleerivad asutused on ühisel seisukohal, et finantskriisi on soodustanud üldjuhtimisega seotud puudused paljudes finantseerimisasutustes, sealhulgas tõhusa kontrolli puudumine ja tasakaalustamatus. Ülemäärane ja ettevaatamatu riskide võtmine võib viia finantseerimisasutuste maksejõuetuseni ning põhjustada süsteemseid probleeme liikmesriikides ja kogu maailmas. Klientidele teenuseid osutavate äriühingute ebakorrektne käitumine võib tekitada investoritele kahju ning õõnestada nende usaldust. Et vähendada üldjuhtimise puuduste potentsiaalselt kahjulikku mõju, tuleks direktiivi sätteid täiendada üksikasjalikumate põhimõtete ja miinimumstandarditega. Kõnealuste põhimõtete ja standardite kohaldamisel tuleks arvesse võtta investeerimisühingute laadi, ulatust ja keerukust.
  Ilma et see piiraks aktsionäride kohustust tagada, et juhatused täidavad oma kohustusi nõuetekohaselt, peaksid kasutatavate meetmete hulka kuuluma piirangud sellele, kui mitmel juhtkonnakohal võivad töötada finantseerimisasutuste direktorid. Neid meetmeid tuleks kohaldada nii, et võetakse arvesse kõnealuste asutuste tõhusa juhtimise vajadust, samas võimaldades vajaduse korral selliste ettevõtete direktoritel jätkata eelkõige mittetulundusühenduste direktori ametikohal, kooskõlas ettevõtja sotsiaalse vastutusega.

| (6) | Kõrgetasemeline ELi finantsjärelevalve eksperdirühm kutsus Euroopa Liitu üles ühtlustama finantsvaldkonda reguleerivaid eeskirju. Tulevase Euroopa järelevalvestruktuuri kontekstis rõhutati ka Euroopa Ülemkogu 18. ja 19. juunil 2009 toimunud istungil vajadust kehtestada ühtne Euroopa eeskirjade kogum ühtse turu kõigile finantseerimisasutustele. |
| --- | --- |

(6)

Kõrgetasemeline ELi finantsjärelevalve eksperdirühm kutsus Euroopa Liitu üles ühtlustama finantsvaldkonda reguleerivaid eeskirju. Tulevase Euroopa järelevalvestruktuuri kontekstis rõhutati ka Euroopa Ülemkogu 18. ja 19. juunil 2009 toimunud istungil vajadust kehtestada ühtne Euroopa eeskirjade kogum ühtse turu kõigile finantseerimisasutustele.

| (7) | Eespool toodut arvesse võttes tuleks direktiiv 2004/39/EÜ osaliselt uuesti sõnastada käesoleva uue direktiivina ning osaliselt asendada määrusega (EL) nr.../... [MiFIR]. Mõlemad õigusaktid koos peaksid moodustama õigusraamistiku, millega reguleeritakse investeerimisühingute, reguleeritud turgude, andmeedastusteenuste pakkujate ja
  Euroopa Liidus
  investeerimisteenuseid osutavate või investeerimisega tegelevate kolmandate riikide äriühingute suhtes kohaldatavaid nõudeid. Seepärast tuleks käesolevat direktiivi lugeda koos kõnealuse määrusega. Direktiiv peaks sisaldama sätteid tegevusloa andmise kohta, olulise osaluse omandamise kohta, asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kohta, investeerimisühingute tegevustingimuste kohta investorite kaitse tagamiseks, päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide järelevalveasutuste volituste kohta ning sanktsioonide kohaldamise korra kohta. Kuna ettepaneku põhieesmärk ja reguleerimisese on ühtlustada siseriiklikke sätteid kõnealustes valdkondades, peaks ettepanek põhinema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 53 lõikel 1. Direktiivi vorm on vajalik selleks, et võimaldada direktiiviga hõlmatud valdkondades rakendussätete kohandamist iga liikmesriigi konkreetse turu ja õigussüsteemi eripärale. |
| --- | --- |

(7)

Eespool toodut arvesse võttes tuleks direktiiv 2004/39/EÜ osaliselt uuesti sõnastada käesoleva uue direktiivina ning osaliselt asendada määrusega (EL) nr.../... [MiFIR]. Mõlemad õigusaktid koos peaksid moodustama õigusraamistiku, millega reguleeritakse investeerimisühingute, reguleeritud turgude, andmeedastusteenuste pakkujate ja
  Euroopa Liidus
  investeerimisteenuseid osutavate või investeerimisega tegelevate kolmandate riikide äriühingute suhtes kohaldatavaid nõudeid. Seepärast tuleks käesolevat direktiivi lugeda koos kõnealuse määrusega. Direktiiv peaks sisaldama sätteid tegevusloa andmise kohta, olulise osaluse omandamise kohta, asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kohta, investeerimisühingute tegevustingimuste kohta investorite kaitse tagamiseks, päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide järelevalveasutuste volituste kohta ning sanktsioonide kohaldamise korra kohta. Kuna ettepaneku põhieesmärk ja reguleerimisese on ühtlustada siseriiklikke sätteid kõnealustes valdkondades, peaks ettepanek põhinema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 53 lõikel 1. Direktiivi vorm on vajalik selleks, et võimaldada direktiiviga hõlmatud valdkondades rakendussätete kohandamist iga liikmesriigi konkreetse turu ja õigussüsteemi eripärale.

| (8) | Finantsinstrumentide loetellu on asjakohane lisada ▐ kauba tuletisinstrumendid ja muu, mis on moodustatud ja millega kaubeldakse viisil, mis tekitab traditsiooniliste finantsinstrumentidega võrreldavaid regulatiivseid küsimusi.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (6) I lisas sätestatud käsitlusliikidega seotud kindlustuslepingud, mis on sõlmitud kindlustusseltsi, edasikindlustusseltsi, kolmanda riigi kindlustusseltsi või kolmanda riigi edasikindlustusseltsiga, ei ole käesoleva direktiivi tähenduses tuletisinstrumendid ega tuletislepingud. |
| --- | --- |

(8)

Finantsinstrumentide loetellu on asjakohane lisada ▐ kauba tuletisinstrumendid ja muu, mis on moodustatud ja millega kaubeldakse viisil, mis tekitab traditsiooniliste finantsinstrumentidega võrreldavaid regulatiivseid küsimusi.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (6) I lisas sätestatud käsitlusliikidega seotud kindlustuslepingud, mis on sõlmitud kindlustusseltsi, edasikindlustusseltsi, kolmanda riigi kindlustusseltsi või kolmanda riigi edasikindlustusseltsiga, ei ole käesoleva direktiivi tähenduses tuletisinstrumendid ega tuletislepingud.

| (9) | Saastekvootide järelturu hetketehingute sõlmimisel on esinenud pettust, mis võib õõnestada usaldust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) (7) loodud heitkogustega kauplemise süsteemi vastu, ning võetakse meetmeid saastekvootide registrite süsteemi ja saastekvootidega kauplemise konto avamise tingimuste karmistamiseks. Kõnealuste turgude terviklikumaks muutmiseks ja nende tõhusa toimimise, sealhulgas kauplemise ulatusliku järelevalve tagamiseks on asjakohane täiendada direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt võetud meetmeid, tuues saastekvoodid täielikult käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr .../... [turu kuritarvitamist käsitlev määrus] reguleerimisalasse ▐.
  Seevastu on asjakohane täpsustada, et välisvaluuta hetketehingud ei kuulu direktiivi reguleerimisalasse, ehkki valuutatuletisinstrumendid kuuluvad. |
| --- | --- |

(9)

Saastekvootide järelturu hetketehingute sõlmimisel on esinenud pettust, mis võib õõnestada usaldust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) (7) loodud heitkogustega kauplemise süsteemi vastu, ning võetakse meetmeid saastekvootide registrite süsteemi ja saastekvootidega kauplemise konto avamise tingimuste karmistamiseks. Kõnealuste turgude terviklikumaks muutmiseks ja nende tõhusa toimimise, sealhulgas kauplemise ulatusliku järelevalve tagamiseks on asjakohane täiendada direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt võetud meetmeid, tuues saastekvoodid täielikult käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr .../... [turu kuritarvitamist käsitlev määrus] reguleerimisalasse ▐.
  Seevastu on asjakohane täpsustada, et välisvaluuta hetketehingud ei kuulu direktiivi reguleerimisalasse, ehkki valuutatuletisinstrumendid kuuluvad.

| (10) | Käesoleva direktiivi eesmärk on hõlmata ettevõtjaid, kelle tavaline äritegevus või põhitegevusala seisneb professionaalsete investeerimisteenuste osutamises ja/või investeerimistegevuses. Seepärast ei peaks selle reguleerimisala hõlmama teistsugusel ametialal tegutsevaid isikuid. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva direktiivi eesmärk on hõlmata ettevõtjaid, kelle tavaline äritegevus või põhitegevusala seisneb professionaalsete investeerimisteenuste osutamises ja/või investeerimistegevuses. Seepärast ei peaks selle reguleerimisala hõlmama teistsugusel ametialal tegutsevaid isikuid.

| (11) | On vaja kehtestada terviklik regulatiivne kord, mis reguleerib finantsinstrumentidega tehingute tegemist, olenemata nende tehingute sõlmimiseks kasutatavatest kauplemismeetoditest, et tagada investeerimistehingute tegemisel kõrge kvaliteet ja säilitada finantssüsteemi terviklikkust ja üldist tõhusust. Tuleks ette näha ühtne ja riskitundlik raamistik Euroopa finantsturul hetkel toimiva korralduste täitmise süsteemi reguleerimiseks. On vaja tunnustada uue organiseeritud kauplemissüsteemide põlvkonna esilekerkimist kõrvuti reguleeritud turgudega, mille suhtes tuleks kehtestada kohustused eesmärgiga säilitada finantsturgude tõhusat ja korrektset toimimist
  ning tagada, et sellised organiseeritud kauplemissüsteemid ei saa ära kasutada seaduslünki
  . |
| --- | --- |

(11)

On vaja kehtestada terviklik regulatiivne kord, mis reguleerib finantsinstrumentidega tehingute tegemist, olenemata nende tehingute sõlmimiseks kasutatavatest kauplemismeetoditest, et tagada investeerimistehingute tegemisel kõrge kvaliteet ja säilitada finantssüsteemi terviklikkust ja üldist tõhusust. Tuleks ette näha ühtne ja riskitundlik raamistik Euroopa finantsturul hetkel toimiva korralduste täitmise süsteemi reguleerimiseks. On vaja tunnustada uue organiseeritud kauplemissüsteemide põlvkonna esilekerkimist kõrvuti reguleeritud turgudega, mille suhtes tuleks kehtestada kohustused eesmärgiga säilitada finantsturgude tõhusat ja korrektset toimimist
  ning tagada, et sellised organiseeritud kauplemissüsteemid ei saa ära kasutada seaduslünki
  .

| (12) | Kõik kauplemiskohad, st reguleeritud turud, mitmepoolsed kauplemissüsteemid ja organiseeritud kauplemissüsteemid, peaksid kehtestama läbipaistvad eeskirjad süsteemile juurdepääsu kohta. Kui reguleeritud turud ja mitmepoolsed kauplemissüsteemid peaksid jätkuvalt rakendama seoses liikmeks või osaliseks lubamisega ▐ sarnaseid nõudeid, siis organiseeritud kauplemissüsteemid peaksid juurdepääsu lubamisel ja piiramisel saama lähtuda muu hulgas
  oma
  rollist ja kohustustest klientide suhtes.
  Kauplemiskohad peaksid saama tagada kasutajatele võimaluse täpsustada tehingukorralduste tüüpi, millega tema süsteemi sisenevad tehingud on seotud, tingimusel et vastav valik on langetatud avatud ja läbipaistval viisil ning et sellega ei kaasne diskrimineerimist kauplemissüsteemi korraldaja poolt. |
| --- | --- |

(12)

Kõik kauplemiskohad, st reguleeritud turud, mitmepoolsed kauplemissüsteemid ja organiseeritud kauplemissüsteemid, peaksid kehtestama läbipaistvad eeskirjad süsteemile juurdepääsu kohta. Kui reguleeritud turud ja mitmepoolsed kauplemissüsteemid peaksid jätkuvalt rakendama seoses liikmeks või osaliseks lubamisega ▐ sarnaseid nõudeid, siis organiseeritud kauplemissüsteemid peaksid juurdepääsu lubamisel ja piiramisel saama lähtuda muu hulgas
  oma
  rollist ja kohustustest klientide suhtes.
  Kauplemiskohad peaksid saama tagada kasutajatele võimaluse täpsustada tehingukorralduste tüüpi, millega tema süsteemi sisenevad tehingud on seotud, tingimusel et vastav valik on langetatud avatud ja läbipaistval viisil ning et sellega ei kaasne diskrimineerimist kauplemissüsteemi korraldaja poolt.

| (13) | ▐ Kliendi korralduste süsteemne täitja tuleks määratleda kui investeerimisühing, mis tegeleb organiseeritult,
  regulaarselt
  ja süsteemselt omal arvel kliendi korralduste täitmisega väljaspool reguleeritud turgu, mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi
  mitmepoolses süsteemis
  . Et tagada kõnealuse määratluse objektiivne ja tõhus kohaldamine investeerimisühingute suhtes, tuleks arvesse võtta kõiki klientidega tehtud kahepoolseid tehinguid ning kindlaks tegemisel, kas investeerimisühing tuleb registreerida kliendi korralduste süsteemse täitajana, tuleb komisjoni 10. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1287/2006 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega) (8) artikliga 21 ette nähtud kvalitatiivseid kriteeriume täiendada kvantitatiivsete kriteeriumidega. Kui
  kauplemiskohad on vahendid
  , mille puhul viiakse kokku mitme kolmanda osapoole ostu- ja müügihuvid, siis kliendi korralduste süsteemsel täitjal ei tohiks lubada
  kauplemiskohtadega sarnaselt
  kolmandate osapoolte ostu- ja müügihuve kokku tuua. |
| --- | --- |

(13)

▐ Kliendi korralduste süsteemne täitja tuleks määratleda kui investeerimisühing, mis tegeleb organiseeritult,
  regulaarselt
  ja süsteemselt omal arvel kliendi korralduste täitmisega väljaspool reguleeritud turgu, mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi
  mitmepoolses süsteemis
  . Et tagada kõnealuse määratluse objektiivne ja tõhus kohaldamine investeerimisühingute suhtes, tuleks arvesse võtta kõiki klientidega tehtud kahepoolseid tehinguid ning kindlaks tegemisel, kas investeerimisühing tuleb registreerida kliendi korralduste süsteemse täitajana, tuleb komisjoni 10. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1287/2006 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega) (8) artikliga 21 ette nähtud kvalitatiivseid kriteeriume täiendada kvantitatiivsete kriteeriumidega. Kui
  kauplemiskohad on vahendid
  , mille puhul viiakse kokku mitme kolmanda osapoole ostu- ja müügihuvid, siis kliendi korralduste süsteemsel täitjal ei tohiks lubada
  kauplemiskohtadega sarnaselt
  kolmandate osapoolte ostu- ja müügihuve kokku tuua.

| (14) | Käesoleva direktiivi reguleerimisala ei peaks hõlmama oma vara ja äriühinguid haldavaid isikuid, kes ei osuta investeerimisteenuseid ja/või ei tegele muu investeerimistegevusega peale oma arvel kauplemise, välja arvatud juhul, kui nad on turutegijad, reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi liikmed või osalised või kauplevad klientide korraldusi täites oma arvel. Erandina ei peaks käesoleva direktiivi reguleerimisala hõlmama isikuid, kes kauplevad oma arvel finantsinstrumentidega reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi liikmete või osalistena või turutegijatena seoses kauba tuletisinstrumentidega, saastekvootidega või nende tuletisinstrumentidega kõrvaltegevusena oma põhitegevusala kõrval, mis grupi tasandil ei ole investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi tähenduses ega pangandusteenuste osutamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta) (9) tähenduses. Tehnilised kriteeriumid kindlaks tegemiseks, millal saab tegevusala pidada sellise põhitegevusala kõrvaltegevuseks, tuleks kehtestada
  regulatiivsetes tehnilistes standardites, võttes arvesse käesolevas direktiivis täpsustatud kriteeriume, mis peaksid hõlmama tegevuse ulatust ning seda, mil määral vähendab kõrvaltegevus põhitegevusest tulenevaid riske.
  Klientide korralduste täitmine oma arvel kaubeldes peaks hõlmama olukorda, kus äriühingud täidavad eri klientide korraldusi kattuvate ostu- ja müügisoovide ühildamisega printsipaali vahendusel (ingl k back to back kauplemine), mida tuleks vaadelda printsipaalina tegutsemisena ning mille suhtes tuleks kohaldada käesoleva direktiivi sätteid, mis hõlmavad nii korralduste täitmist klientide nimel kui ka oma arvel kauplemist. Finantsinstrumente käsitlevate korralduste täitmist kõrvaltegevusena kahe isiku vahel, kelle põhitegevusala grupi tasandil ei ole investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi tähenduses ega pangandusteenuste osutamine direktiivi 2006/48/EÜ tähenduses ei tuleks pidada klientide korralduste täitmiseks oma arvel kaubeldes. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiivi reguleerimisala ei peaks hõlmama oma vara ja äriühinguid haldavaid isikuid, kes ei osuta investeerimisteenuseid ja/või ei tegele muu investeerimistegevusega peale oma arvel kauplemise, välja arvatud juhul, kui nad on turutegijad, reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi liikmed või osalised või kauplevad klientide korraldusi täites oma arvel. Erandina ei peaks käesoleva direktiivi reguleerimisala hõlmama isikuid, kes kauplevad oma arvel finantsinstrumentidega reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi liikmete või osalistena või turutegijatena seoses kauba tuletisinstrumentidega, saastekvootidega või nende tuletisinstrumentidega kõrvaltegevusena oma põhitegevusala kõrval, mis grupi tasandil ei ole investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi tähenduses ega pangandusteenuste osutamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta) (9) tähenduses. Tehnilised kriteeriumid kindlaks tegemiseks, millal saab tegevusala pidada sellise põhitegevusala kõrvaltegevuseks, tuleks kehtestada
  regulatiivsetes tehnilistes standardites, võttes arvesse käesolevas direktiivis täpsustatud kriteeriume, mis peaksid hõlmama tegevuse ulatust ning seda, mil määral vähendab kõrvaltegevus põhitegevusest tulenevaid riske.
  Klientide korralduste täitmine oma arvel kaubeldes peaks hõlmama olukorda, kus äriühingud täidavad eri klientide korraldusi kattuvate ostu- ja müügisoovide ühildamisega printsipaali vahendusel (ingl k back to back kauplemine), mida tuleks vaadelda printsipaalina tegutsemisena ning mille suhtes tuleks kohaldada käesoleva direktiivi sätteid, mis hõlmavad nii korralduste täitmist klientide nimel kui ka oma arvel kauplemist. Finantsinstrumente käsitlevate korralduste täitmist kõrvaltegevusena kahe isiku vahel, kelle põhitegevusala grupi tasandil ei ole investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi tähenduses ega pangandusteenuste osutamine direktiivi 2006/48/EÜ tähenduses ei tuleks pidada klientide korralduste täitmiseks oma arvel kaubeldes.

| (15) | Tekstis olevaid viiteid isikutele tuleks mõista viidetena nii füüsilistele kui ka juriidilistele isikutele. |
| --- | --- |

(15)

Tekstis olevaid viiteid isikutele tuleks mõista viidetena nii füüsilistele kui ka juriidilistele isikutele.

| (16) | Välja tuleks jätta kindlustusandjad ja elukindlustusandjad, mille tegevuse üle teostab asjakohast järelevalvet pädev usaldatavusnõuete täitmise järelevalveasutus ja mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2009/138/EÜ
  , v.a investeerimisfondidena kasutatavaid kindlustustooteid käsitlevate teatavate sätete osas. Investeeringuid müüakse klientidele sageli kindlustuslepingute kujul alternatiivi või asendusena käesoleva direktiiviga reguleeritud finantsinstrumentidele. Jaeklientide püsiva kaitse tagamiseks on oluline, et investeeringud kindlustuslepingute kujul järgiksid samu äristandardeid, eriti huvide konfliktide haldamise, hüvede piirangute ning nõustamise ja nõustamiseta müügi sobivuse ja kohasusega seotud standardeid. Seega peaksid käesoleva direktiivi investorite kaitset ja huvide konflikte käsitlevad nõuded kehtima ka kindlustuslepingute kujul esitatud investeeringutele ning tuleks tagada koordineerimine käesoleva direktiivi ja teiste asjakohaste õigusaktide (sh Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/92/EÜ kindlustusvahenduse kohta (10)) vahel. |
| --- | --- |

(16)

Välja tuleks jätta kindlustusandjad ja elukindlustusandjad, mille tegevuse üle teostab asjakohast järelevalvet pädev usaldatavusnõuete täitmise järelevalveasutus ja mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2009/138/EÜ
  , v.a investeerimisfondidena kasutatavaid kindlustustooteid käsitlevate teatavate sätete osas. Investeeringuid müüakse klientidele sageli kindlustuslepingute kujul alternatiivi või asendusena käesoleva direktiiviga reguleeritud finantsinstrumentidele. Jaeklientide püsiva kaitse tagamiseks on oluline, et investeeringud kindlustuslepingute kujul järgiksid samu äristandardeid, eriti huvide konfliktide haldamise, hüvede piirangute ning nõustamise ja nõustamiseta müügi sobivuse ja kohasusega seotud standardeid. Seega peaksid käesoleva direktiivi investorite kaitset ja huvide konflikte käsitlevad nõuded kehtima ka kindlustuslepingute kujul esitatud investeeringutele ning tuleks tagada koordineerimine käesoleva direktiivi ja teiste asjakohaste õigusaktide (sh Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/92/EÜ kindlustusvahenduse kohta (10)) vahel.

| (17) | Käesolev direktiiv ei kehti isikute suhtes, kes ei osuta teenuseid kolmandatele isikutele, kuid kelle äritegevus seisneb investeerimisteenuste osutamises üksnes nende emaettevõtjatele, tütarettevõtjatele või nende emaettevõtjate teistele tütarettevõtjatele. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev direktiiv ei kehti isikute suhtes, kes ei osuta teenuseid kolmandatele isikutele, kuid kelle äritegevus seisneb investeerimisteenuste osutamises üksnes nende emaettevõtjatele, tütarettevõtjatele või nende emaettevõtjate teistele tütarettevõtjatele.

| (18) | Käesoleva direktiivi reguleerimisalast tuleks välja jätta ka isikud, kes osutavad investeerimisteenuseid üksnes juhuslikult oma kutsetegevuse käigus, tingimusel et kõnealune tegevus on reguleeritud ja asjakohased eeskirjad ei keela investeerimisteenuste juhuslikku osutamist. |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva direktiivi reguleerimisalast tuleks välja jätta ka isikud, kes osutavad investeerimisteenuseid üksnes juhuslikult oma kutsetegevuse käigus, tingimusel et kõnealune tegevus on reguleeritud ja asjakohased eeskirjad ei keela investeerimisteenuste juhuslikku osutamist.

| (19) | Käesoleva direktiivi reguleerimisalast tuleks välja jätta isikud, kelle investeerimisteenuste osutamine seisneb ainuüksi töövõtjaosalusega süsteemide haldamises ja kes seetõttu ei osuta investeerimisteenuseid kolmandatele isikutele. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva direktiivi reguleerimisalast tuleks välja jätta isikud, kelle investeerimisteenuste osutamine seisneb ainuüksi töövõtjaosalusega süsteemide haldamises ja kes seetõttu ei osuta investeerimisteenuseid kolmandatele isikutele.

| (20) | Käesoleva direktiivi reguleerimisalast on vaja välja jätta ka keskpangad ja muud samalaadse tegevusega asutused ning ametiasutused, mille ülesanne on riigivõla haldamine või mis on kaasatud riigivõla haldamisse, millega on hõlmatud ka riigivõla investeerimine, välja arvatud asutused, mis on osaliselt või täielikult riigi omandis ning mis täidavad ärilist või osaluste omandamisega seotud rolli. |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva direktiivi reguleerimisalast on vaja välja jätta ka keskpangad ja muud samalaadse tegevusega asutused ning ametiasutused, mille ülesanne on riigivõla haldamine või mis on kaasatud riigivõla haldamisse, millega on hõlmatud ka riigivõla investeerimine, välja arvatud asutused, mis on osaliselt või täielikult riigi omandis ning mis täidavad ärilist või osaluste omandamisega seotud rolli.

| (21) | Erandite korra selgitamiseks Euroopa Keskpankade Süsteemile (EKPS), muudele sarnaseid ülesandeid täitvatele riiklikele asutustele ja riigivõla haldamisse kaasatud asutustele on otstarbekas piirata kõnealuseid erandeid asutustega, mis täidavad oma ülesandeid liikmesriigi või
  Euroopa Liidu
  õigusaktide alusel, ning rahvusvaheliste asutustega, mille liikmete hulka kuulub üks või mitu liikmesriiki. |
| --- | --- |

(21)

Erandite korra selgitamiseks Euroopa Keskpankade Süsteemile (EKPS), muudele sarnaseid ülesandeid täitvatele riiklikele asutustele ja riigivõla haldamisse kaasatud asutustele on otstarbekas piirata kõnealuseid erandeid asutustega, mis täidavad oma ülesandeid liikmesriigi või
  Euroopa Liidu
  õigusaktide alusel, ning rahvusvaheliste asutustega, mille liikmete hulka kuulub üks või mitu liikmesriiki.

| (22) | Käesoleva direktiivi reguleerimisalast tuleb välja jätta ühisinvesteerimisettevõtjad ja pensionifondid, olenemata sellest, kas nende tegevus on
  Euroopa Liidu
  tasandil kooskõlastatud või mitte, ja selliste ettevõtjate depositooriumid või juhid, sest nende tegevuse kohta kehtivad otseselt nende jaoks kohandatud erisätted. |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva direktiivi reguleerimisalast tuleb välja jätta ühisinvesteerimisettevõtjad ja pensionifondid, olenemata sellest, kas nende tegevus on
  Euroopa Liidu
  tasandil kooskõlastatud või mitte, ja selliste ettevõtjate depositooriumid või juhid, sest nende tegevuse kohta kehtivad otseselt nende jaoks kohandatud erisätted.

| (22 a) | Hästitoimiva elektri- ja maagaasi siseturu tagamiseks ning põhivõrguettevõtjate ülesannete täitmiseks direktiivi 2009/72/EÜ (11), direktiivi 2009/73/EÜ (12), määruse (EÜ) nr 714/2009 (13), määruse (EÜ) nr 715/2009 (14) või nende määrustega vastuvõetud võrgueeskirjade ja suuniste alusel on vaja, et põhivõrguettevõtjate suhtes kohaldataks erandit edastamisõiguste andmisel füüsiliste edastamisõiguste või finantsedastamisõiguste kujul ja järelturule platvormi pakkudes. |
| --- | --- |

(22 a)

Hästitoimiva elektri- ja maagaasi siseturu tagamiseks ning põhivõrguettevõtjate ülesannete täitmiseks direktiivi 2009/72/EÜ (11), direktiivi 2009/73/EÜ (12), määruse (EÜ) nr 714/2009 (13), määruse (EÜ) nr 715/2009 (14) või nende määrustega vastuvõetud võrgueeskirjade ja suuniste alusel on vaja, et põhivõrguettevõtjate suhtes kohaldataks erandit edastamisõiguste andmisel füüsiliste edastamisõiguste või finantsedastamisõiguste kujul ja järelturule platvormi pakkudes.

| (23) | Käesoleva direktiivi eranditest kasu saamiseks peaks asjaomane isik vastama pidevalt kõnealuste erandite kohta sätestatud tingimustele. Eelkõige, kui isik osutab investeerimisteenuseid või tegeleb investeerimisega ja on vabastatud käesoleva direktiivi täitmisest, kuna kõnealustel teenustel või tegevustel on grupi tasandil tema põhitegevusala suhtes abistav funktsioon, ei peaks kõrvalteenustega seotud erand tema puhul enam kehtima, kui kõnealuste teenuste osutamine või tegevus lakkab täitmast tema põhitegevusala suhtes abistavat funktsiooni. |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva direktiivi eranditest kasu saamiseks peaks asjaomane isik vastama pidevalt kõnealuste erandite kohta sätestatud tingimustele. Eelkõige, kui isik osutab investeerimisteenuseid või tegeleb investeerimisega ja on vabastatud käesoleva direktiivi täitmisest, kuna kõnealustel teenustel või tegevustel on grupi tasandil tema põhitegevusala suhtes abistav funktsioon, ei peaks kõrvalteenustega seotud erand tema puhul enam kehtima, kui kõnealuste teenuste osutamine või tegevus lakkab täitmast tema põhitegevusala suhtes abistavat funktsiooni.

| (24) | Investorite kaitseks ja finantssüsteemi stabiilsuse säilitamiseks peaks käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvaid investeerimisteenuseid osutavatel ja/või investeerimisega tegelevatel äriühingutel olema oma päritoluliikmesriigis väljaantud tegevusluba. |
| --- | --- |

(24)

Investorite kaitseks ja finantssüsteemi stabiilsuse säilitamiseks peaks käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvaid investeerimisteenuseid osutavatel ja/või investeerimisega tegelevatel äriühingutel olema oma päritoluliikmesriigis väljaantud tegevusluba.

| (25) | Krediidiasutused, kellele on antud tegevusluba vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ, ei peaks vajama muud tegevusluba investeerimisteenuste osutamiseks või investeerimistegevuseks käesoleva direktiivi alusel. Kui krediidiasutus otsustab osutada investeerimisteenuseid või tegeleda investeerimisega, peaks pädevad asutused enne tegevusloa andmist kontrollima, et krediidiasutus vastab käesoleva direktiivi asjakohastele sätetele. |
| --- | --- |

(25)

Krediidiasutused, kellele on antud tegevusluba vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ, ei peaks vajama muud tegevusluba investeerimisteenuste osutamiseks või investeerimistegevuseks käesoleva direktiivi alusel. Kui krediidiasutus otsustab osutada investeerimisteenuseid või tegeleda investeerimisega, peaks pädevad asutused enne tegevusloa andmist kontrollima, et krediidiasutus vastab käesoleva direktiivi asjakohastele sätetele.

| (26) | Uue investeerimistootena on kasutusele võetud struktureeritud hoiused, kuid neid ei reguleerita
  Euroopa Liidu
  tasandil ühegi investorite kaitset tagava õigusaktiga, samas kui muude struktureeritud investeeringute suhtes kohaldatakse selliseid õigusakte. Seepärast on asjakohane tugevdada investorite usaldust ning ühtlustada jaekliendile suunatud kombineeritud investeerimistoodete reguleerimist, et tagada kogu
  Euroopa Liidus
  piisaval tasemel investorite kaitse. Seepärast tuleks võtta struktureeritud hoiused käesoleva direktiivi reguleerimisalasse. Seoses sellega tuleb selgitada, et kuna struktureeritud hoiused on investeerimistoode, ei hõlma need üksnes intressimääradega, nagu Euribor või Libor, seotud
  lihthoiuseid
  , olenemata sellest, kas need intressimäärad on kindlaks määratud, fikseeritud või muutuvad.
  Sellised lihthoiused ei kuulu seega käesoleva direktiivi reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(26)

Uue investeerimistootena on kasutusele võetud struktureeritud hoiused, kuid neid ei reguleerita
  Euroopa Liidu
  tasandil ühegi investorite kaitset tagava õigusaktiga, samas kui muude struktureeritud investeeringute suhtes kohaldatakse selliseid õigusakte. Seepärast on asjakohane tugevdada investorite usaldust ning ühtlustada jaekliendile suunatud kombineeritud investeerimistoodete reguleerimist, et tagada kogu
  Euroopa Liidus
  piisaval tasemel investorite kaitse. Seepärast tuleks võtta struktureeritud hoiused käesoleva direktiivi reguleerimisalasse. Seoses sellega tuleb selgitada, et kuna struktureeritud hoiused on investeerimistoode, ei hõlma need üksnes intressimääradega, nagu Euribor või Libor, seotud
  lihthoiuseid
  , olenemata sellest, kas need intressimäärad on kindlaks määratud, fikseeritud või muutuvad.
  Sellised lihthoiused ei kuulu seega käesoleva direktiivi reguleerimisalasse.

| (27) | Investorite kaitse tugevdamiseks
  Euroopa Liidus
  on otstarbekas piirata tingimusi, mille alusel saavad liikmesriigid teha käesoleva direktiivi kohaldamisest erandi isikutele, kes osutavad investeerimisteenuseid klientidele, kes selle tagajärjel ei ole direktiivi alusel kaitstud. Tuleb nõuda, et liikmesriigid kohaldaksid esialgse tegevusloa andmise tingimusi läbi vaadates ning pideva järelevalve ja äritegevuse kohustuste täitmise järelevalve käigus selliste isikute suhtes vähemalt käesolevas direktiivis sätestatud nõuetega analoogseid nõudeid, eelkõige sellistele isikutele tegevuslubade andmisel ning nende maine ja kogemuse ja aktsionäride sobivuse hindamisel. |
| --- | --- |

(27)

Investorite kaitse tugevdamiseks
  Euroopa Liidus
  on otstarbekas piirata tingimusi, mille alusel saavad liikmesriigid teha käesoleva direktiivi kohaldamisest erandi isikutele, kes osutavad investeerimisteenuseid klientidele, kes selle tagajärjel ei ole direktiivi alusel kaitstud. Tuleb nõuda, et liikmesriigid kohaldaksid esialgse tegevusloa andmise tingimusi läbi vaadates ning pideva järelevalve ja äritegevuse kohustuste täitmise järelevalve käigus selliste isikute suhtes vähemalt käesolevas direktiivis sätestatud nõuetega analoogseid nõudeid, eelkõige sellistele isikutele tegevuslubade andmisel ning nende maine ja kogemuse ja aktsionäride sobivuse hindamisel.

| (28) | Juhul kui investeerimisühing osutab ebakorrapäraselt ühte või mitut tegevusloaga hõlmamata investeerimisteenust või tegeleb ebakorrapäraselt ühe või mitme tegevusloaga hõlmamata investeerimistegevusega, ei peaks tal käesoleva direktiivi alusel olema vaja täiendavat tegevusluba. |
| --- | --- |

(28)

Juhul kui investeerimisühing osutab ebakorrapäraselt ühte või mitut tegevusloaga hõlmamata investeerimisteenust või tegeleb ebakorrapäraselt ühe või mitme tegevusloaga hõlmamata investeerimistegevusega, ei peaks tal käesoleva direktiivi alusel olema vaja täiendavat tegevusluba.

| (29) | Käesolevas direktiivis peaks korralduste vastuvõtmine ja edastamine tähendama ka seda, et viiakse kokku kaks või enam investorit, mis viib tehingu sõlmimiseni kõnealuste investorite vahel. |
| --- | --- |

(29)

Käesolevas direktiivis peaks korralduste vastuvõtmine ja edastamine tähendama ka seda, et viiakse kokku kaks või enam investorit, mis viib tehingu sõlmimiseni kõnealuste investorite vahel.

| (30) | Enda emiteeritud finantsinstrumente turustades peaksid investeerimisühingud ja krediidiasutused oma klientide investeerimisnõustamisel juhinduma käesoleva direktiivi sätetest. Ebakindluse kõrvaldamiseks ja investorite kaitse tugevdamiseks on otstarbekas ette näha kõnealuse direktiivi kohaldamine, kui investeerimisühingud ja krediidiasutused turustavad enda emiteeritud finantsinstrumente esmasturul nõustamist pakkumata. Seetõttu tuleks klientide nimel korralduste täitmise teenuse mõistet laiendada. |
| --- | --- |

(30)

Enda emiteeritud finantsinstrumente turustades peaksid investeerimisühingud ja krediidiasutused oma klientide investeerimisnõustamisel juhinduma käesoleva direktiivi sätetest. Ebakindluse kõrvaldamiseks ja investorite kaitse tugevdamiseks on otstarbekas ette näha kõnealuse direktiivi kohaldamine, kui investeerimisühingud ja krediidiasutused turustavad enda emiteeritud finantsinstrumente esmasturul nõustamist pakkumata. Seetõttu tuleks klientide nimel korralduste täitmise teenuse mõistet laiendada.

| (31) | Vastastikuse tunnustamise ja päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõtted näevad ette, et liikmesriikide pädevad asutused ei tohi anda tegevusluba või peavad selle tühistama, kui sellised tegurid nagu tegevuskavade sisu, geograafiline paiknemine või reaalne tegevus näitavad selgelt, et investeerimisühing on teinud valiku ühe liikmesriigi õigussüsteemi kasuks eesmärgiga hoida kõrvale rangematest normidest, mis kehtivad teises liikmesriigis, mille territooriumil ta peamiselt kavatseb tegutseda või tegutseb. Juriidilisest isikust investeerimisühing peaks saama tegevusloa liikmesriigilt, kus ta on registrisse kantud. Investeerimisühing, kes ei ole juriidiline isik, peaks saama tegevusloa liikmesriigilt, kus asub tema peakontor. Lisaks peaksid liikmesriigid nõudma, et investeerimisühingu peakontor peab asuma alati tema päritoluliikmesriigis ja et ta seal ka reaalselt tegutseb. |
| --- | --- |

(31)

Vastastikuse tunnustamise ja päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõtted näevad ette, et liikmesriikide pädevad asutused ei tohi anda tegevusluba või peavad selle tühistama, kui sellised tegurid nagu tegevuskavade sisu, geograafiline paiknemine või reaalne tegevus näitavad selgelt, et investeerimisühing on teinud valiku ühe liikmesriigi õigussüsteemi kasuks eesmärgiga hoida kõrvale rangematest normidest, mis kehtivad teises liikmesriigis, mille territooriumil ta peamiselt kavatseb tegutseda või tegutseb. Juriidilisest isikust investeerimisühing peaks saama tegevusloa liikmesriigilt, kus ta on registrisse kantud. Investeerimisühing, kes ei ole juriidiline isik, peaks saama tegevusloa liikmesriigilt, kus asub tema peakontor. Lisaks peaksid liikmesriigid nõudma, et investeerimisühingu peakontor peab asuma alati tema päritoluliikmesriigis ja et ta seal ka reaalselt tegutseb.

| (32) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivis 2007/44/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (15), on sätestatud üksikasjalikud kriteeriumid investeerimisühingus osaluse kavandataval omandamisel usaldatavusnõuete täitmise hindamiseks ning nende kriteeriumide kohaldamine. Hindamisprotsessi ja selle tulemuste õiguskindluse, selguse ja prognoositavuse tagamiseks tuleks direktiiviga 2007/44/EÜ ette nähtud kriteeriume ja usaldatavusnõuete täitmise hindamise protsessi kinnitada. Eelkõige peaks pädevad asutused hindama kavandatava omandaja sobivust ning kavandatava omandamise usaldusväärsust kõigi järgmiste kriteeriumide alusel: kavandatava omandaja maine; investeerimisühingu tegevust juhtiva isiku maine ja kogemused; kavandava omandaja usaldusväärsus; kas investeerimisühing suudab täita käesoleval direktiivil ja muudel direktiividel, eelkõige direktiividel 2002/87/EÜ (16) ja 2006/49/EÜ (17) põhinevaid usaldatavusnõudeid;
  kas omandamine suurendab huvide konflikte;
  kas on mõistlikku alust kahtlustada, et seoses kavandatava omandamisega toimub või on toimunud või üritatakse või on püütud üritada rahapesu või terrorismi rahastamist direktiivi 2005/60/EÜ (18) artikli 1 tähenduses, või kas kavandatav omandamine võiks suurendada sellise tegevuse ohtu. |
| --- | --- |

(32)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivis 2007/44/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (15), on sätestatud üksikasjalikud kriteeriumid investeerimisühingus osaluse kavandataval omandamisel usaldatavusnõuete täitmise hindamiseks ning nende kriteeriumide kohaldamine. Hindamisprotsessi ja selle tulemuste õiguskindluse, selguse ja prognoositavuse tagamiseks tuleks direktiiviga 2007/44/EÜ ette nähtud kriteeriume ja usaldatavusnõuete täitmise hindamise protsessi kinnitada. Eelkõige peaks pädevad asutused hindama kavandatava omandaja sobivust ning kavandatava omandamise usaldusväärsust kõigi järgmiste kriteeriumide alusel: kavandatava omandaja maine; investeerimisühingu tegevust juhtiva isiku maine ja kogemused; kavandava omandaja usaldusväärsus; kas investeerimisühing suudab täita käesoleval direktiivil ja muudel direktiividel, eelkõige direktiividel 2002/87/EÜ (16) ja 2006/49/EÜ (17) põhinevaid usaldatavusnõudeid;
  kas omandamine suurendab huvide konflikte;
  kas on mõistlikku alust kahtlustada, et seoses kavandatava omandamisega toimub või on toimunud või üritatakse või on püütud üritada rahapesu või terrorismi rahastamist direktiivi 2005/60/EÜ (18) artikli 1 tähenduses, või kas kavandatav omandamine võiks suurendada sellise tegevuse ohtu.

| (33) | Oma päritoluliikmesriigis tegevusloa saanud investeerimisühingul peaks olema õigus osutada investeerimisteenuseid või tegeleda investeerimisega kogu
  Euroopa Liidus
  , ilma et tal oleks vaja taotleda eraldi tegevusluba selle liikmesriigi pädevalt asutuselt, kus ta soovib kõnealuseid teenuseid osutada või kõnealuse tegevusega tegeleda. |
| --- | --- |

(33)

Oma päritoluliikmesriigis tegevusloa saanud investeerimisühingul peaks olema õigus osutada investeerimisteenuseid või tegeleda investeerimisega kogu
  Euroopa Liidus
  , ilma et tal oleks vaja taotleda eraldi tegevusluba selle liikmesriigi pädevalt asutuselt, kus ta soovib kõnealuseid teenuseid osutada või kõnealuse tegevusega tegeleda.

| (34) | Kuna teatavad investeerimisühingud on vabastatud teatavatest kohustustest, mis on kehtestatud direktiiviga 2006/49/EÜ, peaks neil olema kohustus omada miinimumkapitali või kutsekindlustust või nende kahe kombinatsiooni. Parandused kõnealuse kindlustuse summades peaks võtma arvesse parandusi, mis on tehtud seoses direktiiviga 2002/92/EÜ. See konkreetne käsitlus kapitali adekvaatsuse osas ei tohiks piirata otsuseid kõnealuste ühingute asjakohase käsitlemise kohta vastavalt tulevastele muudatustele kapitali adekvaatsust reguleerivates
  Euroopa Liidu
  õigusaktides. |
| --- | --- |

(34)

Kuna teatavad investeerimisühingud on vabastatud teatavatest kohustustest, mis on kehtestatud direktiiviga 2006/49/EÜ, peaks neil olema kohustus omada miinimumkapitali või kutsekindlustust või nende kahe kombinatsiooni. Parandused kõnealuse kindlustuse summades peaks võtma arvesse parandusi, mis on tehtud seoses direktiiviga 2002/92/EÜ. See konkreetne käsitlus kapitali adekvaatsuse osas ei tohiks piirata otsuseid kõnealuste ühingute asjakohase käsitlemise kohta vastavalt tulevastele muudatustele kapitali adekvaatsust reguleerivates
  Euroopa Liidu
  õigusaktides.

| (35) | Kuna usaldatavusnõuete reguleerimisala peaks piirduma nende üksustega, mis peavad professionaalset kauplemisportfelli ja seeläbi on vastaspoole riskiallikaks teistele turuosalistele, tuleks üksused, mis kauplevad oma arvel finantsinstrumentidega, sealhulgas käesoleva direktiiviga reguleeritud kauba tuletisinstrumentidega, ning samuti üksused, mis osutavad investeerimisteenuseid kauba tuletisinstrumentide osas oma grupi tasandi põhitegevusala kõrvalteenusena, tingimusel et kõnealuseks põhitegevusalaks ei ole investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi tähenduses, jätta käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja. |
| --- | --- |

(35)

Kuna usaldatavusnõuete reguleerimisala peaks piirduma nende üksustega, mis peavad professionaalset kauplemisportfelli ja seeläbi on vastaspoole riskiallikaks teistele turuosalistele, tuleks üksused, mis kauplevad oma arvel finantsinstrumentidega, sealhulgas käesoleva direktiiviga reguleeritud kauba tuletisinstrumentidega, ning samuti üksused, mis osutavad investeerimisteenuseid kauba tuletisinstrumentide osas oma grupi tasandi põhitegevusala kõrvalteenusena, tingimusel et kõnealuseks põhitegevusalaks ei ole investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi tähenduses, jätta käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja.

| (36) | Selleks et kaitsta investorite omandiõigust ja teisi samasuguseid väärtpaberitega seotud õigusi ning investori õigusi, mis on seotud investeerimisühingu hoolde usaldatud vahenditega, tuleks kõnealuseid õigusi hoida lahus investeerimisühingu õigustest. Kõnealune põhimõte ei tohiks takistada investeerimisühingul tegutseda oma nimel, kuid investori huvides, kui tehingu laad seda nõuab ja investor annab oma nõusoleku, näiteks aktsiate või osade laenuks andmise puhul. |
| --- | --- |

(36)

Selleks et kaitsta investorite omandiõigust ja teisi samasuguseid väärtpaberitega seotud õigusi ning investori õigusi, mis on seotud investeerimisühingu hoolde usaldatud vahenditega, tuleks kõnealuseid õigusi hoida lahus investeerimisühingu õigustest. Kõnealune põhimõte ei tohiks takistada investeerimisühingul tegutseda oma nimel, kuid investori huvides, kui tehingu laad seda nõuab ja investor annab oma nõusoleku, näiteks aktsiate või osade laenuks andmise puhul.

| (37) | Kliendi vara kaitset käsitlevad nõuded on teenuste osutamisel ja tegevuse läbiviimisel väga oluline klientide kaitsmise vahend. Need nõuded võib kõrvale jätta, kui investeerimisühingule antakse üle vahendite ja finantsinstrumentide täielik omandiõigus mis tahes praeguste või tulevaste, tegelike või tingimuslike või võimalike kohustuste katmiseks. See üldine võimalus võib põhjustada ebakindlust ning vähendada klientide varade kaitsmisega seotud nõuete tõhusust. Seega on vähemalt jaeklientide varade puhul asjakohane piirata investeerimisühingute võimalust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/47/EÜ (finantstagatiskokkulepete kohta) (19) määratletud omandiõiguse üleminekul põhinevate finantstagatiskokkulepete sõlmimiseks oma kohustuste tagamise või muul viisil katmise eesmärgil. |
| --- | --- |

(37)

Kliendi vara kaitset käsitlevad nõuded on teenuste osutamisel ja tegevuse läbiviimisel väga oluline klientide kaitsmise vahend. Need nõuded võib kõrvale jätta, kui investeerimisühingule antakse üle vahendite ja finantsinstrumentide täielik omandiõigus mis tahes praeguste või tulevaste, tegelike või tingimuslike või võimalike kohustuste katmiseks. See üldine võimalus võib põhjustada ebakindlust ning vähendada klientide varade kaitsmisega seotud nõuete tõhusust. Seega on vähemalt jaeklientide varade puhul asjakohane piirata investeerimisühingute võimalust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/47/EÜ (finantstagatiskokkulepete kohta) (19) määratletud omandiõiguse üleminekul põhinevate finantstagatiskokkulepete sõlmimiseks oma kohustuste tagamise või muul viisil katmise eesmärgil.

| (38) | Investeerimisühingute aruka ja usaldusväärse juhtimise tagamiseks ning turu terviklikkuse ja investorite huvide kaitseks tuleb tugevdada nende juhtorganite rolli.
  Selleks et kehtestada ettevõtete juhtimise ühtne käsitus, peaksid investeerimisühingutele esitatavad nõuded kattuma võimalikult suures ulatuses vastavate sätetega direktiivis .../.../EL (neljas kapitalinõuete direktiiv) ning olema proportsionaalsed äritegevuse iseloomu, ulatuse ja keerukusega. Huvide konfliktide vältimiseks ei tohiks investeerimisühingu juhtorgani juhtiv liige olla samal ajal kauplemiskoha juhtorgani juhtiv liige, kuid võib olla sellise juhtorgani mittejuhtiv liige, näiteks selleks, et esindada otsuste tegemisel kasutajaid.
  Investeerimisühingu juhtorgan peaks alati pühendama piisavalt aega ning omama piisavaid teadmisi, oskusi ja kogemust, et mõista investeerimisühingu tegevust ja selle peamisi riske. Rühmamõtlemise vältimiseks ja kriitilise mõtlemise hõlbustamiseks peaksid investeerimisühingute juhatused olema vanuseliselt, sooliselt, geograafiliselt päritolult, hariduselt ja töökogemuselt piisavalt mitmekesised, et esindada eri vaateid ja kogemusi. Sooline tasakaal on eriti oluline, et tagada demograafilise olukorra piisav kajastumine.
  Kus seda rakendatakse, tuleks töötajate esindatust juhtorganis käsitleda samuti kui head mitmekesisuse suurendamise võimalust, mis lisab tähtsa vaatenurga ja tegelikud teadmised asutusesisese töö kohta. Lisaks sellele on vaja mehhanisme tagamaks, et juhtorgani liikmeid saab halva juhtimise raskete juhtumite puhul vastutusele võtta. |
| --- | --- |

(38)

Investeerimisühingute aruka ja usaldusväärse juhtimise tagamiseks ning turu terviklikkuse ja investorite huvide kaitseks tuleb tugevdada nende juhtorganite rolli.
  Selleks et kehtestada ettevõtete juhtimise ühtne käsitus, peaksid investeerimisühingutele esitatavad nõuded kattuma võimalikult suures ulatuses vastavate sätetega direktiivis .../.../EL (neljas kapitalinõuete direktiiv) ning olema proportsionaalsed äritegevuse iseloomu, ulatuse ja keerukusega. Huvide konfliktide vältimiseks ei tohiks investeerimisühingu juhtorgani juhtiv liige olla samal ajal kauplemiskoha juhtorgani juhtiv liige, kuid võib olla sellise juhtorgani mittejuhtiv liige, näiteks selleks, et esindada otsuste tegemisel kasutajaid.
  Investeerimisühingu juhtorgan peaks alati pühendama piisavalt aega ning omama piisavaid teadmisi, oskusi ja kogemust, et mõista investeerimisühingu tegevust ja selle peamisi riske. Rühmamõtlemise vältimiseks ja kriitilise mõtlemise hõlbustamiseks peaksid investeerimisühingute juhatused olema vanuseliselt, sooliselt, geograafiliselt päritolult, hariduselt ja töökogemuselt piisavalt mitmekesised, et esindada eri vaateid ja kogemusi. Sooline tasakaal on eriti oluline, et tagada demograafilise olukorra piisav kajastumine.
  Kus seda rakendatakse, tuleks töötajate esindatust juhtorganis käsitleda samuti kui head mitmekesisuse suurendamise võimalust, mis lisab tähtsa vaatenurga ja tegelikud teadmised asutusesisese töö kohta. Lisaks sellele on vaja mehhanisme tagamaks, et juhtorgani liikmeid saab halva juhtimise raskete juhtumite puhul vastutusele võtta.

| (39) | Investeerimisühingute tegevuse tõhusaks järelevalveks ja kontrolliks peaks juhtorgan vastutama ühingu üldstrateegia eest, võttes arvesse investeerimisühingu tegevus- ja riskiprofiili. Tuleks selgelt määratleda juhtorgani vastutus kogu investeerimisühingu äritsükli lõikes, ühingu strateegiliste eesmärkide kindlaks määramise ja määratlemise, organisatsiooni struktuuri kinnitamise, sealhulgas personali valiku ja koolituse kriteeriumide, teenuste osutamise ja tegevuse läbiviimise üldise poliitika, sealhulgas müügitöötajate tasustamise põhimõtete kindlaks määramise ning klientidele turustatavate uute toodete heakskiitmise eest. Investeerimisühingute strateegiliste eesmärkide, nende organisatsiooni struktuuri ja teenuste osutamise ning tegevuse läbiviimise poliitika korrapärane läbivaatamine ja hindamine peaks tagama nende püsiva suutlikkuse juhtida ühingut arukalt ja usaldusväärselt turgude terviklikkuse ja investorite kaitse huvides. |
| --- | --- |

(39)

Investeerimisühingute tegevuse tõhusaks järelevalveks ja kontrolliks peaks juhtorgan vastutama ühingu üldstrateegia eest, võttes arvesse investeerimisühingu tegevus- ja riskiprofiili. Tuleks selgelt määratleda juhtorgani vastutus kogu investeerimisühingu äritsükli lõikes, ühingu strateegiliste eesmärkide kindlaks määramise ja määratlemise, organisatsiooni struktuuri kinnitamise, sealhulgas personali valiku ja koolituse kriteeriumide, teenuste osutamise ja tegevuse läbiviimise üldise poliitika, sealhulgas müügitöötajate tasustamise põhimõtete kindlaks määramise ning klientidele turustatavate uute toodete heakskiitmise eest. Investeerimisühingute strateegiliste eesmärkide, nende organisatsiooni struktuuri ja teenuste osutamise ning tegevuse läbiviimise poliitika korrapärane läbivaatamine ja hindamine peaks tagama nende püsiva suutlikkuse juhtida ühingut arukalt ja usaldusväärselt turgude terviklikkuse ja investorite kaitse huvides.

| (40) | Laienev tegevusalade ring, millega paljud investeerimisühingud samaaegselt tegelevad, on suurendanud võimalust huvide konfliktide tekkeks kõnealuste erinevate tegevusalade ja klientide huvide vahel. Seepärast on vaja kehtestada eeskirjad tagamaks, et sellised konfliktid ei kahjusta nende klientide huve.
  ▐ |
| --- | --- |

(40)

Laienev tegevusalade ring, millega paljud investeerimisühingud samaaegselt tegelevad, on suurendanud võimalust huvide konfliktide tekkeks kõnealuste erinevate tegevusalade ja klientide huvide vahel. Seepärast on vaja kehtestada eeskirjad tagamaks, et sellised konfliktid ei kahjusta nende klientide huve.

▐

| (42) | Vastavalt komisjoni 10. augusti 2006. aasta direktiivile 2006/73/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (20), lubatakse liikmesriikidel investeerimisühingutele esitatavate organisatsiooniliste nõuete raames nõuda klientide korraldusi käsitlevate telefonivestluste või elektroonilise teabevahetuse salvestamist. Kliendi korraldusi käsitlevate telefonivestluste või elektroonilise teabevahetuse salvestamine on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga ning on õigustatud vahend investorite kaitse tugevdamiseks, turujärelevalve parandamiseks ning investeerimisühingute ja nende klientide õiguskindluse suurendamiseks. Sellise salvestamise tähtsust on mainitud ka Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee 29. juulil 2010 avaldatud tehnilises nõuandes komisjonile. Seepärast on asjakohane sätestada käesolevas direktiivis kliendi korraldusi käsitlevate telefonivestluste või elektroonilise teabevahetuse salvestamise üldise korra põhimõtted.
  Jaeklientide ja finantsasutuste vahelise suhtluse eesmärgil on kohane lubada liikmesriikidel tunnustada vastava riigi territooriumil rajatud ning seal filiaale omavate finantsasutuste sellise suhtluse kohta asjakohaseid kirjalikke dokumente. |
| --- | --- |

(42)

Vastavalt komisjoni 10. augusti 2006. aasta direktiivile 2006/73/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (20), lubatakse liikmesriikidel investeerimisühingutele esitatavate organisatsiooniliste nõuete raames nõuda klientide korraldusi käsitlevate telefonivestluste või elektroonilise teabevahetuse salvestamist. Kliendi korraldusi käsitlevate telefonivestluste või elektroonilise teabevahetuse salvestamine on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga ning on õigustatud vahend investorite kaitse tugevdamiseks, turujärelevalve parandamiseks ning investeerimisühingute ja nende klientide õiguskindluse suurendamiseks. Sellise salvestamise tähtsust on mainitud ka Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee 29. juulil 2010 avaldatud tehnilises nõuandes komisjonile. Seepärast on asjakohane sätestada käesolevas direktiivis kliendi korraldusi käsitlevate telefonivestluste või elektroonilise teabevahetuse salvestamise üldise korra põhimõtted.
  Jaeklientide ja finantsasutuste vahelise suhtluse eesmärgil on kohane lubada liikmesriikidel tunnustada vastava riigi territooriumil rajatud ning seal filiaale omavate finantsasutuste sellise suhtluse kohta asjakohaseid kirjalikke dokumente.

| (43) | Isikuandmete töötlemisel seoses käesoleva direktiivi kohaldamisega peaksid liikmesriigid tagama isikuandmete kaitse õiguse austamise kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (21) ning
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta
  direktiiviga 2002/58/EÜ
  , milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (22), mis reguleerivad isikuandmete töötlemist käesoleva direktiivi kohaldamisel
  . Eelkõige tuleks sellist kaitset laiendada telefonivestluste ja elektroonilise infovahetuse salvestamisele.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (23) asutatud Euroopa järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (ESMA) poolset isikuandmete töötlemist seoses käesoleva direktiivi kohaldamisega reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (24). |
| --- | --- |

(43)

Isikuandmete töötlemisel seoses käesoleva direktiivi kohaldamisega peaksid liikmesriigid tagama isikuandmete kaitse õiguse austamise kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (21) ning
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta
  direktiiviga 2002/58/EÜ
  , milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (22), mis reguleerivad isikuandmete töötlemist käesoleva direktiivi kohaldamisel
  . Eelkõige tuleks sellist kaitset laiendada telefonivestluste ja elektroonilise infovahetuse salvestamisele.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (23) asutatud Euroopa järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (ESMA) poolset isikuandmete töötlemist seoses käesoleva direktiivi kohaldamisega reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (24).

| (44) | Kauplemistehnoloogia kasutamine on viimase kümnendi jooksul märkimisväärselt kasvanud ning praegu turuosaliste seas laialdaselt levinud. Paljud turuosalised kasutavad algoritmkauplemist, mille puhul arvutialgoritm määrab minimaalse inimsekkumisega või ilma inimsekkumiseta automaatselt kindlaks korraldusega seotud muutujad. Algoritmkauplemise alaliik on välkkauplemine, kus kauplemissüsteem analüüsib väga kiiresti
  , tavaliselt millisekundite või mikrosekundite jooksul,
  turuandmeid või -signaale ning saadab välja või ajakohastab sellise analüüsi põhjal väga lühikese ajaga suure hulga korraldusi. Välkkauplemist kasutavad tavaliselt oma enda kapitali kasutavad kauplejad ning see ei kujuta endast strateegiat, vaid
  võib sageli hõlmata
  keeruka tehnoloogia kasutamist selliste traditsioonilisemate kauplemisstrateegiate rakendamiseks nagu turutegemine ja arbitraaž. |
| --- | --- |

(44)

Kauplemistehnoloogia kasutamine on viimase kümnendi jooksul märkimisväärselt kasvanud ning praegu turuosaliste seas laialdaselt levinud. Paljud turuosalised kasutavad algoritmkauplemist, mille puhul arvutialgoritm määrab minimaalse inimsekkumisega või ilma inimsekkumiseta automaatselt kindlaks korraldusega seotud muutujad. Algoritmkauplemise alaliik on välkkauplemine, kus kauplemissüsteem analüüsib väga kiiresti
  , tavaliselt millisekundite või mikrosekundite jooksul,
  turuandmeid või -signaale ning saadab välja või ajakohastab sellise analüüsi põhjal väga lühikese ajaga suure hulga korraldusi. Välkkauplemist kasutavad tavaliselt oma enda kapitali kasutavad kauplejad ning see ei kujuta endast strateegiat, vaid
  võib sageli hõlmata
  keeruka tehnoloogia kasutamist selliste traditsioonilisemate kauplemisstrateegiate rakendamiseks nagu turutegemine ja arbitraaž.

| (45) | Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2009. aasta juuni järeldustega
  Euroopa Liidu
  finantsalase järelevalve tugevdamise kohta ning selleks, et aidata kaasa ühtse eeskirjade kogumiku väljatöötamisele
  Euroopa Liidu
  finantsturgude jaoks, luua liikmesriikidele ja turuosalistele võrdsed võimalused, suurendada investorite kaitset ning tugevdada järelevalvet ja kohustuste jõustamist, on
  Euroopa Liit
  otsustanud kõigis finantsteenuseid käsitlevates
  Euroopa Liidu
  õigusaktides võimaluse korral minimeerida liikmesriikide kaalutlusõigust. Lisaks kliendikorraldusi käsitlevate telefonivestluste ja elektroonilise teabevahetuse salvestamise üldise korra kehtestamisele on käesolevas direktiivis asjakohane vähendada pädevate asutuste võimalust järelevalve delegeerimiseks teatavatel juhtudel ning piirata kaalutlusõigust seotud vahendajate ja filiaalide aruandluse suhtes kohaldatavates nõuetes.
  Ehkki pädevatel asutustel on käesoleva direktiivi kohaselt kohustus tagada investorite kaitse, ei takista miski selles direktiivis liikmesriike määramast lisaks pädevatele asutustele asutusi, mis kontrollivad täiendavalt turge, et parandada jaeinvestorite kaitset. |
| --- | --- |

(45)

Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2009. aasta juuni järeldustega
  Euroopa Liidu
  finantsalase järelevalve tugevdamise kohta ning selleks, et aidata kaasa ühtse eeskirjade kogumiku väljatöötamisele
  Euroopa Liidu
  finantsturgude jaoks, luua liikmesriikidele ja turuosalistele võrdsed võimalused, suurendada investorite kaitset ning tugevdada järelevalvet ja kohustuste jõustamist, on
  Euroopa Liit
  otsustanud kõigis finantsteenuseid käsitlevates
  Euroopa Liidu
  õigusaktides võimaluse korral minimeerida liikmesriikide kaalutlusõigust. Lisaks kliendikorraldusi käsitlevate telefonivestluste ja elektroonilise teabevahetuse salvestamise üldise korra kehtestamisele on käesolevas direktiivis asjakohane vähendada pädevate asutuste võimalust järelevalve delegeerimiseks teatavatel juhtudel ning piirata kaalutlusõigust seotud vahendajate ja filiaalide aruandluse suhtes kohaldatavates nõuetes.
  Ehkki pädevatel asutustel on käesoleva direktiivi kohaselt kohustus tagada investorite kaitse, ei takista miski selles direktiivis liikmesriike määramast lisaks pädevatele asutustele asutusi, mis kontrollivad täiendavalt turge, et parandada jaeinvestorite kaitset.

| (46) | Tehnika areng on teinud võimalikuks välkkauplemise ja ärimudelite arengu. Välkkauplemist soodustab turuosaliste süsteemide ühispaiknemine füüsiliselt lähedal kauplemiskoha vastavale süsteemile. Nõuetekohasteks ja õiglasteks kauplemistingimusteks on vaja nõuda, et kauplemiskohad pakuksid selliseid ühispaiknemisteenuseid läbipaistvalt, õiglaselt ja diskrimineerimist välistavalt. Välkkauplemistehnoloogia
  on suurendanud investorite kauplemise kiirust, mahtu ja keerukust. Samuti on see võimaldanud turuosalistel hõlbustada klientide jaoks otsest juurdepääsu turgudele kauplemissüsteemide kasutamisega, otsese
  turulepääsuga
  või sponsoreeritud ▐ turulepääsuga. Kauplemistehnoloogia annab turule ja turuosalistele eeliseid, nagu laialdasem osalemine turgudel,
  väidetavalt
  suurem likviidsus,
  ehkki pakutava likviidsuse tegeliku sügavuse osas on kahtlusi,
  väiksemad hinnavahed, madalam lühiajaline volatiilsus ning võimalused
  paremaks hinnakujunduseks ja
  klientide korralduste tõhusamaks täitmiseks. Samas tulenevad
  välkkauplemistehnoloogia
  kasutamisest ka teatavad potentsiaalsed riskid, nagu suure korralduste arvuga kaasnev kauplemiskohtade süsteemide ülekoormamise oht ning oht, et algoritmkauplemisel antakse dubleerivaid või vigaseid korraldusi või esineb muid eksimusi, mis võivad põhjustada turu ebastabiilsust. Lisaks esineb algoritmkauplemise süsteemide puhul teistele turusündmustele ülereageerimise oht, mis eelneva turuprobleemi korral võib suurendada volatiilsust.
  Algoritm- ja välkkauplemise, nagu ka kõigi muude kauplemisviiside väärkasutamine võib kaasa tuua turu kuritarvitamist, mis tuleks keelustada määrusega (EL) nr .../... [uus turu kuritarvitamist käsitlev määrus]. Välkkauplemine võib välkkauplejate infoeelise tõttu samuti meelitada investoreid sooritama tehinguid kauplemiskohtades, kus nad saavad vältida vastastikmõju välkkauplejatega. On asjakohane allutada välkkauplemisstrateegiad, mis tuginevad teatavatele eriomadustele, erilisele regulatiivsele kontrollile. Ehkki need strateegiad tuginevad peamiselt oma arvel kauplemisele, tuleks sellist kontrolli kohaldada ka siis, kui kauplemisstrateegia elluviimine on struktureeritud viisil, mis väldib oma arvel kauplemist. |
| --- | --- |

(46)

Tehnika areng on teinud võimalikuks välkkauplemise ja ärimudelite arengu. Välkkauplemist soodustab turuosaliste süsteemide ühispaiknemine füüsiliselt lähedal kauplemiskoha vastavale süsteemile. Nõuetekohasteks ja õiglasteks kauplemistingimusteks on vaja nõuda, et kauplemiskohad pakuksid selliseid ühispaiknemisteenuseid läbipaistvalt, õiglaselt ja diskrimineerimist välistavalt. Välkkauplemistehnoloogia
  on suurendanud investorite kauplemise kiirust, mahtu ja keerukust. Samuti on see võimaldanud turuosalistel hõlbustada klientide jaoks otsest juurdepääsu turgudele kauplemissüsteemide kasutamisega, otsese
  turulepääsuga
  või sponsoreeritud ▐ turulepääsuga. Kauplemistehnoloogia annab turule ja turuosalistele eeliseid, nagu laialdasem osalemine turgudel,
  väidetavalt
  suurem likviidsus,
  ehkki pakutava likviidsuse tegeliku sügavuse osas on kahtlusi,
  väiksemad hinnavahed, madalam lühiajaline volatiilsus ning võimalused
  paremaks hinnakujunduseks ja
  klientide korralduste tõhusamaks täitmiseks. Samas tulenevad
  välkkauplemistehnoloogia
  kasutamisest ka teatavad potentsiaalsed riskid, nagu suure korralduste arvuga kaasnev kauplemiskohtade süsteemide ülekoormamise oht ning oht, et algoritmkauplemisel antakse dubleerivaid või vigaseid korraldusi või esineb muid eksimusi, mis võivad põhjustada turu ebastabiilsust. Lisaks esineb algoritmkauplemise süsteemide puhul teistele turusündmustele ülereageerimise oht, mis eelneva turuprobleemi korral võib suurendada volatiilsust.
  Algoritm- ja välkkauplemise, nagu ka kõigi muude kauplemisviiside väärkasutamine võib kaasa tuua turu kuritarvitamist, mis tuleks keelustada määrusega (EL) nr .../... [uus turu kuritarvitamist käsitlev määrus]. Välkkauplemine võib välkkauplejate infoeelise tõttu samuti meelitada investoreid sooritama tehinguid kauplemiskohtades, kus nad saavad vältida vastastikmõju välkkauplejatega. On asjakohane allutada välkkauplemisstrateegiad, mis tuginevad teatavatele eriomadustele, erilisele regulatiivsele kontrollile. Ehkki need strateegiad tuginevad peamiselt oma arvel kauplemisele, tuleks sellist kontrolli kohaldada ka siis, kui kauplemisstrateegia elluviimine on struktureeritud viisil, mis väldib oma arvel kauplemist.

| (47) | Tehnoloogia suurenenud kasutamisega kaasnevaid riske saab kõige paremini leevendada teatavate riskikontrolli meetmete kombinatsiooniga, mis on suunatud algoritm- või välkkauplemisega tegelevatele äriühingutele, ning muude meetmetega, mis on suunatud kõigi selliste kauplemiskohtade korraldajatele, millele eespool osutatud äriühingutel on juurdepääs.
  Need peaksid põhinema ESMA poolt 2012. aasta veebruaris avaldatud tehnilistel suunistel kauplemisplatvormide, investeerimisühingute ja pädevate asutuste poolt automatiseeritud kauplemiskeskkonnas kasutatavate süsteemide ja kontrollide kohta (ESMA/2012/122), et tugevdada turgude paindlikkust tehnika arengu valguses.
  On soovitav tagada, et kõigil välkkauplemisega tegelevatel äriühingutel, mis on mõne kauplemiskoha otsesed liikmed, oleks tegevusluba. Sellega saaks tagada, et nende suhtes kohaldataks käesoleva direktiivi kohaseid organisatsioonilisi nõudeid ning nõuetekohast järelevalvet.
  Seda silmas pidades peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve mängima olulist koordineerija rolli, määrates kindlaks asjakohase hinnasammu, et tagada liidu tasandil korrapärased turud. Lisaks tuleks kõikide korralduste suhtes nende sõlmimisel kohaldada asjakohast riskikontrolli. Seetõttu on asjakohane lõpetada sponsoreeritud ja avatud turulepääsu tava, et vältida riski, et ebapiisavate kontrollidega äriühingud loovad nõuetele mittevastavaid turutingimusi, ning tagamaks, et suudetakse välja selgitada turuosalised, kelle süül on tekkinud nõuetele mittevastavad tingimused, ja nad selle eest vastutusele võtta. Lisaks on oluline, et oleks võimalik selgelt eristada välkkauplemise korralduste voogusid. ESMA peaks jätkuvalt jälgima tehnika ning kauplemiskohtadele juurdepääsuks kasutatavate meetodite arengut ning koostama jätkuvalt juhiseid tagamaks, et käesoleva direktiivi nõudeid saab uute tavade valguses jätkuvalt tõhusalt kohaldada. |
| --- | --- |

(47)

Tehnoloogia suurenenud kasutamisega kaasnevaid riske saab kõige paremini leevendada teatavate riskikontrolli meetmete kombinatsiooniga, mis on suunatud algoritm- või välkkauplemisega tegelevatele äriühingutele, ning muude meetmetega, mis on suunatud kõigi selliste kauplemiskohtade korraldajatele, millele eespool osutatud äriühingutel on juurdepääs.
  Need peaksid põhinema ESMA poolt 2012. aasta veebruaris avaldatud tehnilistel suunistel kauplemisplatvormide, investeerimisühingute ja pädevate asutuste poolt automatiseeritud kauplemiskeskkonnas kasutatavate süsteemide ja kontrollide kohta (ESMA/2012/122), et tugevdada turgude paindlikkust tehnika arengu valguses.
  On soovitav tagada, et kõigil välkkauplemisega tegelevatel äriühingutel, mis on mõne kauplemiskoha otsesed liikmed, oleks tegevusluba. Sellega saaks tagada, et nende suhtes kohaldataks käesoleva direktiivi kohaseid organisatsioonilisi nõudeid ning nõuetekohast järelevalvet.
  Seda silmas pidades peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve mängima olulist koordineerija rolli, määrates kindlaks asjakohase hinnasammu, et tagada liidu tasandil korrapärased turud. Lisaks tuleks kõikide korralduste suhtes nende sõlmimisel kohaldada asjakohast riskikontrolli. Seetõttu on asjakohane lõpetada sponsoreeritud ja avatud turulepääsu tava, et vältida riski, et ebapiisavate kontrollidega äriühingud loovad nõuetele mittevastavaid turutingimusi, ning tagamaks, et suudetakse välja selgitada turuosalised, kelle süül on tekkinud nõuetele mittevastavad tingimused, ja nad selle eest vastutusele võtta. Lisaks on oluline, et oleks võimalik selgelt eristada välkkauplemise korralduste voogusid. ESMA peaks jätkuvalt jälgima tehnika ning kauplemiskohtadele juurdepääsuks kasutatavate meetodite arengut ning koostama jätkuvalt juhiseid tagamaks, et käesoleva direktiivi nõudeid saab uute tavade valguses jätkuvalt tõhusalt kohaldada.

| (48) | Nii äriühingud kui ka kauplemiskohad peaksid võtma usaldusväärseid meetmeid, mis aitaksid tagada, et
  välkkauplemine ja
  automaatne kauplemine ei ohustaks turu stabiilsust ning et seda ei saaks kasutada turu kuritarvitamiseks. Samuti peaksid kauplemiskohad jälgima, et nende kauplemissüsteemid oleksid vastupidavad ning nõuetekohaselt testitud ning suudaksid tulla toime suureneva hulga korralduste ja turupingetega, ning kehtestama kauplemispiirangud, mis ootamatute äkiliste hinnakõikumiste korral kauplemise
  kõigis kauplemiskohtades
  ajutiselt peataksid. |
| --- | --- |

(48)

Nii äriühingud kui ka kauplemiskohad peaksid võtma usaldusväärseid meetmeid, mis aitaksid tagada, et
  välkkauplemine ja
  automaatne kauplemine ei ohustaks turu stabiilsust ning et seda ei saaks kasutada turu kuritarvitamiseks. Samuti peaksid kauplemiskohad jälgima, et nende kauplemissüsteemid oleksid vastupidavad ning nõuetekohaselt testitud ning suudaksid tulla toime suureneva hulga korralduste ja turupingetega, ning kehtestama kauplemispiirangud, mis ootamatute äkiliste hinnakõikumiste korral kauplemise
  kõigis kauplemiskohtades
  ajutiselt peataksid.

| (48 a) | Samuti on vaja tagada, et kauplemiskohtade teenustasude struktuur oleks läbipaistev, õiglane ja välistaks diskrimineerimise ega oleks korraldatud viisil, mis soodustaks nõuetele mittevastavaid turutingimusi. Seepärast on asjakohane tagada, et kauplemiskoha teenustasude struktuurid soodustaksid süsteemisõnumite madalat taset võrreldes elluviidud kauplemistehingutega ning suuremat teenustasu kohaldatakse selliste tavade suhtes nagu suure osa selliste korralduste tühistamine, mis võivad tekitada mainitud nõuetele mittevastavaid tingimusi ning mis nõuavad, et kauplemiskohad suurendaksid infrastruktuuri võimsust, ilma et sellest oleks tingimata kasu teistele turuosalistele. |
| --- | --- |

(48 a)

Samuti on vaja tagada, et kauplemiskohtade teenustasude struktuur oleks läbipaistev, õiglane ja välistaks diskrimineerimise ega oleks korraldatud viisil, mis soodustaks nõuetele mittevastavaid turutingimusi. Seepärast on asjakohane tagada, et kauplemiskoha teenustasude struktuurid soodustaksid süsteemisõnumite madalat taset võrreldes elluviidud kauplemistehingutega ning suuremat teenustasu kohaldatakse selliste tavade suhtes nagu suure osa selliste korralduste tühistamine, mis võivad tekitada mainitud nõuetele mittevastavaid tingimusi ning mis nõuavad, et kauplemiskohad suurendaksid infrastruktuuri võimsust, ilma et sellest oleks tingimata kasu teistele turuosalistele.

| (49) | Lisaks algoritm- ja välkkauplemisega seotud meetmetele on asjakohane
  keelustada sponsoreeritud ja avatud turulepääs ning
  rakendada kontrolli selliste investeerimisühingute suhtes, mis võimaldavad klientidele otsest
  turulepääsu
  . Samuti on oluline, et otsest turulepääsu pakkuvad äriühingud tagavad, et seda teenust kasutavatel isikutel oleks nõuetekohane kvalifikatsioon ning et teenuse kasutamise suhtes rakendatakse riskikontrolli. Kõnealuseid uusi kauplemisvorme käsitlevad organisatsioonilised nõuded tuleb üksikasjalikumalt sätestada delegeeritud õigusaktides.
  Lisaks ESMA volitustele koostada ajakohastatud suuniseid turulepääsu eri vormide ja nendega seotud kontrollide kohta peaks see tagama,
  et nõudeid saab muuta, kui on vaja arvesse võtta kõnealuse valdkonna innovatsiooni ja arengut. |
| --- | --- |

(49)

Lisaks algoritm- ja välkkauplemisega seotud meetmetele on asjakohane
  keelustada sponsoreeritud ja avatud turulepääs ning
  rakendada kontrolli selliste investeerimisühingute suhtes, mis võimaldavad klientidele otsest
  turulepääsu
  . Samuti on oluline, et otsest turulepääsu pakkuvad äriühingud tagavad, et seda teenust kasutavatel isikutel oleks nõuetekohane kvalifikatsioon ning et teenuse kasutamise suhtes rakendatakse riskikontrolli. Kõnealuseid uusi kauplemisvorme käsitlevad organisatsioonilised nõuded tuleb üksikasjalikumalt sätestada delegeeritud õigusaktides.
  Lisaks ESMA volitustele koostada ajakohastatud suuniseid turulepääsu eri vormide ja nendega seotud kontrollide kohta peaks see tagama,
  et nõudeid saab muuta, kui on vaja arvesse võtta kõnealuse valdkonna innovatsiooni ja arengut.

| (50) | Praegu tegutseb liidus terve hulk kauplemiskohti, mille hulgas on neid, mis kauplevad identsete instrumentidega. Investorite huve kahjustavate potentsiaalsete riskide vältimiseks tuleb kindlaks määrata protsessid seoses tagajärgedega, mis ühe kauplemiskoha otsus peatada või lõpetada mõne finantsinstrumendiga kauplemine toob kaasa teistele kauplemiskohtadele, ning selliseid protsesse
  koordineerida
  . Õiguskindluse huvides ja huvide konflikti vältimiseks, kui kauplemiskoht otsustab peatada või lõpetada teatava instrumendiga kauplemise, tuleks tagada, et kui üks reguleeritud turg või mitmepoolne kauplemissüsteem lõpetab kauplemise seoses mõnd emitenti või finantsinstrumenti käsitleva teabe varjamisega, juhinduvad ka teised sellest otsusest. Lisaks on vaja
  täiendavalt
  formaliseerida ja tõhustada teabevahetust ning kauplemiskohtade koostööd erakorraliste tingimuste puhul seoses teatava instrumendiga, millega kaubeldakse mitmes kauplemiskohas.
  See peaks hõlmama korda, mis ei lase kauplemiskohtadel kasutada finantsinstrumentidega kauplemise peatamise või lõpetamisega seoses edastatud teavet kommertseesmärgil. |
| --- | --- |

(50)

Praegu tegutseb liidus terve hulk kauplemiskohti, mille hulgas on neid, mis kauplevad identsete instrumentidega. Investorite huve kahjustavate potentsiaalsete riskide vältimiseks tuleb kindlaks määrata protsessid seoses tagajärgedega, mis ühe kauplemiskoha otsus peatada või lõpetada mõne finantsinstrumendiga kauplemine toob kaasa teistele kauplemiskohtadele, ning selliseid protsesse
  koordineerida
  . Õiguskindluse huvides ja huvide konflikti vältimiseks, kui kauplemiskoht otsustab peatada või lõpetada teatava instrumendiga kauplemise, tuleks tagada, et kui üks reguleeritud turg või mitmepoolne kauplemissüsteem lõpetab kauplemise seoses mõnd emitenti või finantsinstrumenti käsitleva teabe varjamisega, juhinduvad ka teised sellest otsusest. Lisaks on vaja
  täiendavalt
  formaliseerida ja tõhustada teabevahetust ning kauplemiskohtade koostööd erakorraliste tingimuste puhul seoses teatava instrumendiga, millega kaubeldakse mitmes kauplemiskohas.
  See peaks hõlmama korda, mis ei lase kauplemiskohtadel kasutada finantsinstrumentidega kauplemise peatamise või lõpetamisega seoses edastatud teavet kommertseesmärgil.

| (51) | Finantsturgudel aktiivselt tegutsevate investorite arv on suurenenud ning neile pakutakse keerukamaid ja mitmekesisemaid teenuseid ja instrumente; seda arengut arvesse võttes on vaja ühtsemaid sätteid, mis võimaldaksid investoritele kogu
  Euroopa Liidus
  tõhusat kaitset. Direktiivi 2004/39/EÜ vastuvõtmise ajal suurenes investorite sõltuvus isiklikest soovitustest, mistõttu oli vaja määratleda investeerimisnõustamine investeerimisteenusena, mille jaoks on vaja tegevusluba ning mille suhtes kehtivad teatavad äritegevuse kohustused. Kuna isiklikud soovitused on klientide jaoks jätkuvalt olulised ning teenused ja instrumendid muutuvad järjest keerukamaks, on investorite kaitse tugevdamiseks vaja äritegevuse kohustusi rangemaks muuta. |
| --- | --- |

(51)

Finantsturgudel aktiivselt tegutsevate investorite arv on suurenenud ning neile pakutakse keerukamaid ja mitmekesisemaid teenuseid ja instrumente; seda arengut arvesse võttes on vaja ühtsemaid sätteid, mis võimaldaksid investoritele kogu
  Euroopa Liidus
  tõhusat kaitset. Direktiivi 2004/39/EÜ vastuvõtmise ajal suurenes investorite sõltuvus isiklikest soovitustest, mistõttu oli vaja määratleda investeerimisnõustamine investeerimisteenusena, mille jaoks on vaja tegevusluba ning mille suhtes kehtivad teatavad äritegevuse kohustused. Kuna isiklikud soovitused on klientide jaoks jätkuvalt olulised ning teenused ja instrumendid muutuvad järjest keerukamaks, on investorite kaitse tugevdamiseks vaja äritegevuse kohustusi rangemaks muuta.

| (51 a) | Ehkki äritegevusega seotud kõrgendatud kohustused on nõustamisteenuste puhul vajalikud, ei ole need investorite nõuetekohase kaitse tagamiseks piisavad. Eelkõige peaksid liikmesriigid tagama, et kui investeerimisühingud kavandavad investeerimistooteid või struktureeritud hoiuseid, mida nad tahavad müüa kutselistele või jaeklientidele, peavad need tooted rahuldama asjakohases klientide kategoorias kindlaksmääratud sihtturu vajadused ja omadused. Peale selle tuleks liikmesriikidel tagada, et investeerimisühing astub mõistlikke samme selleks, et investeerimistoodet turustataks ja levitataks sihtrühma kuuluvatele klientidele. Kuid see ei tohiks vabastada kolmandast isikust turustajaid vastutusest, kui nad turustavad või levitavad toodet väljaspool sihtrühma toote loonud äriühingu teadmata ja nõusolekuta. Tootjad peaksid samuti regulaarselt oma toodete toimivuse üle vaatama, hindamaks, kas toode on toiminud plaanikohaselt, ja selgitamaks välja, kas toote sihtgrupp on endine. Investorid vajavad samuti asjakohast teavet toodete kohta ning eelkõige pidevat teavet eri tasude kumulatiivse mõju kohta investeeringu tootlusele. Sellega seoses tuleks arvesse võtta direktiivi 2006/48/EÜ artikli 80 lõike 8 sätteid. |
| --- | --- |

(51 a)

Ehkki äritegevusega seotud kõrgendatud kohustused on nõustamisteenuste puhul vajalikud, ei ole need investorite nõuetekohase kaitse tagamiseks piisavad. Eelkõige peaksid liikmesriigid tagama, et kui investeerimisühingud kavandavad investeerimistooteid või struktureeritud hoiuseid, mida nad tahavad müüa kutselistele või jaeklientidele, peavad need tooted rahuldama asjakohases klientide kategoorias kindlaksmääratud sihtturu vajadused ja omadused. Peale selle tuleks liikmesriikidel tagada, et investeerimisühing astub mõistlikke samme selleks, et investeerimistoodet turustataks ja levitataks sihtrühma kuuluvatele klientidele. Kuid see ei tohiks vabastada kolmandast isikust turustajaid vastutusest, kui nad turustavad või levitavad toodet väljaspool sihtrühma toote loonud äriühingu teadmata ja nõusolekuta. Tootjad peaksid samuti regulaarselt oma toodete toimivuse üle vaatama, hindamaks, kas toode on toiminud plaanikohaselt, ja selgitamaks välja, kas toote sihtgrupp on endine. Investorid vajavad samuti asjakohast teavet toodete kohta ning eelkõige pidevat teavet eri tasude kumulatiivse mõju kohta investeeringu tootlusele. Sellega seoses tuleks arvesse võtta direktiivi 2006/48/EÜ artikli 80 lõike 8 sätteid.

| (52) | Et kogu oluline teave jõuaks investoriteni, on otstarbekas investeerimisnõustamist pakkuvatelt investeerimisühingutelt nõuda, et nad selgitaksid aluseid, millest nad oma nõustamises lähtuvad, eelkõige seda, milliste toodete kohta nad klientidele isiklikke soovitusi annavad,
  nõustamise maksumust või, juhul kui tasude maksumust ning hüvesid ei ole enne nõustamise osutamist võimalik kindlaks määrata, selle arvutusviisi, seda kas investeerimisnõustamist pakutakse koos kolmandate isikute antavate hüvede vastuvõtmise või saamise võimalusega ning kas investeerimisühingud
  pakuvad klientidele soovitatud finantsinstrumentide sobivuse
  perioodilist
  hindamist. Samuti tuleks investeerimisühingutelt nõuda, et nad klientidele selgitaksid, millest nad neile nõu andes lähtuvad.
  ESMA suunised võivad olla kasulikud nende sätete tõhusa ja järjekindla kohaldamise tagamiseks.
  Investeerimisnõustamise reguleeriva raamistiku täpsustamiseks, jättes samal ajal investeerimisühingutele ja klientidele valikuvõimaluse, tuleks kehtestada tingimused sellise teenuse osutamiseks juhul, kui investeerimisühingud teavitavad kliente, et
  nõustamist osutatakse koos kolmandate isikute antavate hüvede vastuvõtmise või saamise võimalusega. Diskretsionaarse portfelli valitsemise teenuse pakkumisel peaks investeerimisühing teavitama enne lepingu sõlmimist klienti hüvede eeldatavast ulatusest ning perioodilistes aruannetes tuleks avaldada kõik makstud või vastu võetud hüved. Arvestades vajadust tagada, et sellised kolmandate isikute antavad hüved ei takista investeerimisühingut tegutsemast kliendi huvides, tuleks samuti võimaldada teatavatel tingimustel selliste hüvede vastuvõtmine keelustada või nõuda nende edastamist kliendile. |
| --- | --- |

(52)

Et kogu oluline teave jõuaks investoriteni, on otstarbekas investeerimisnõustamist pakkuvatelt investeerimisühingutelt nõuda, et nad selgitaksid aluseid, millest nad oma nõustamises lähtuvad, eelkõige seda, milliste toodete kohta nad klientidele isiklikke soovitusi annavad,
  nõustamise maksumust või, juhul kui tasude maksumust ning hüvesid ei ole enne nõustamise osutamist võimalik kindlaks määrata, selle arvutusviisi, seda kas investeerimisnõustamist pakutakse koos kolmandate isikute antavate hüvede vastuvõtmise või saamise võimalusega ning kas investeerimisühingud
  pakuvad klientidele soovitatud finantsinstrumentide sobivuse
  perioodilist
  hindamist. Samuti tuleks investeerimisühingutelt nõuda, et nad klientidele selgitaksid, millest nad neile nõu andes lähtuvad.
  ESMA suunised võivad olla kasulikud nende sätete tõhusa ja järjekindla kohaldamise tagamiseks.
  Investeerimisnõustamise reguleeriva raamistiku täpsustamiseks, jättes samal ajal investeerimisühingutele ja klientidele valikuvõimaluse, tuleks kehtestada tingimused sellise teenuse osutamiseks juhul, kui investeerimisühingud teavitavad kliente, et
  nõustamist osutatakse koos kolmandate isikute antavate hüvede vastuvõtmise või saamise võimalusega. Diskretsionaarse portfelli valitsemise teenuse pakkumisel peaks investeerimisühing teavitama enne lepingu sõlmimist klienti hüvede eeldatavast ulatusest ning perioodilistes aruannetes tuleks avaldada kõik makstud või vastu võetud hüved. Arvestades vajadust tagada, et sellised kolmandate isikute antavad hüved ei takista investeerimisühingut tegutsemast kliendi huvides, tuleks samuti võimaldada teatavatel tingimustel selliste hüvede vastuvõtmine keelustada või nõuda nende edastamist kliendile.

| (52 a) | Tarbijate paremaks kaitsmiseks on samuti asjakohane tagada, et investeerimisühingud ei tasustaks ega hindaks oma töötajate tegevust viisil, mis oleks vastuolus äriühingu kohustusega toimida lähtuvalt oma klientide huvidest. Investeeringuid müüvate või nõustavate töötajate tasu ei tohiks seetõttu olla sõltuvuses üksnes müügieesmärkidest või äriühingu konkreetsest finantsinstrumendist saadavast kasumist, sest see annaks stiimuli edastada teavet, mis ei ole aus, selge ja mitteeksitav, ning anda soovitusi, mis ei ole klientide huvides. |
| --- | --- |

(52 a)

Tarbijate paremaks kaitsmiseks on samuti asjakohane tagada, et investeerimisühingud ei tasustaks ega hindaks oma töötajate tegevust viisil, mis oleks vastuolus äriühingu kohustusega toimida lähtuvalt oma klientide huvidest. Investeeringuid müüvate või nõustavate töötajate tasu ei tohiks seetõttu olla sõltuvuses üksnes müügieesmärkidest või äriühingu konkreetsest finantsinstrumendist saadavast kasumist, sest see annaks stiimuli edastada teavet, mis ei ole aus, selge ja mitteeksitav, ning anda soovitusi, mis ei ole klientide huvides.

| (52 b) | Arvestades investeerimistoodete keerukust ja pidevat uuenemist, on samuti oluline tagada, et töötajad, kes tegelevad jaeklientide nõustamise või neile investeerimistoodete müümisega, omavad pakutavate toodete suhtes piisavat teadmiste taset ja pädevust. Investeerimisühingud peavad võimaldama oma töötajatele piisavalt aega ja vahendeid nende teadmiste ja sellise pädevuse omandamiseks ning nende kasutamiseks klientidele teenuste osutamisel. |
| --- | --- |

(52 b)

Arvestades investeerimistoodete keerukust ja pidevat uuenemist, on samuti oluline tagada, et töötajad, kes tegelevad jaeklientide nõustamise või neile investeerimistoodete müümisega, omavad pakutavate toodete suhtes piisavat teadmiste taset ja pädevust. Investeerimisühingud peavad võimaldama oma töötajatele piisavalt aega ja vahendeid nende teadmiste ja sellise pädevuse omandamiseks ning nende kasutamiseks klientidele teenuste osutamisel.

| (53) | Investeerimisühingutel lubatakse osutada investeerimisteenuseid, mis koosnevad ainult klientide korralduste täitmisest ja/või vastuvõtmisest ja edastamisest ning mille puhul ei ole vaja saada teavet kliendi teadmiste ja kogemuste kohta, et selle alusel hinnata teenuse või instrumendi sobivust kliendi jaoks. Kuna selliste teenustega kaasneb klientide kaitse oluline vähenemine, tuleks parandada nende osutamise tingimusi. Eelkõige tuleks välistada võimalus selliste teenuste osutamiseks koos kõrvalteenusega, mis seisneb investoritele krediidi või laenude andmises, et võimaldada neil teha tehingut, milles osaleb ka investeerimisühing, kuna see muudab tehingu keerukamaks ning raskendab tehinguga seotud riski hindamist. Samuti tuleks paremini määratleda kriteeriumid finantsinstrumentide valikuks selliste teenuste osutamisel, et välistada sellised finantsinstrumendid, mis hõlmavad tuletisinstrumenti
  , v.a juhul kui see tuletisinstrument ei suurenda riski kliendi jaoks,
  või sellist struktuuri, mis raskendab kliendi jaoks kaasneva riski hindamist. |
| --- | --- |

(53)

Investeerimisühingutel lubatakse osutada investeerimisteenuseid, mis koosnevad ainult klientide korralduste täitmisest ja/või vastuvõtmisest ja edastamisest ning mille puhul ei ole vaja saada teavet kliendi teadmiste ja kogemuste kohta, et selle alusel hinnata teenuse või instrumendi sobivust kliendi jaoks. Kuna selliste teenustega kaasneb klientide kaitse oluline vähenemine, tuleks parandada nende osutamise tingimusi. Eelkõige tuleks välistada võimalus selliste teenuste osutamiseks koos kõrvalteenusega, mis seisneb investoritele krediidi või laenude andmises, et võimaldada neil teha tehingut, milles osaleb ka investeerimisühing, kuna see muudab tehingu keerukamaks ning raskendab tehinguga seotud riski hindamist. Samuti tuleks paremini määratleda kriteeriumid finantsinstrumentide valikuks selliste teenuste osutamisel, et välistada sellised finantsinstrumendid, mis hõlmavad tuletisinstrumenti
  , v.a juhul kui see tuletisinstrument ei suurenda riski kliendi jaoks,
  või sellist struktuuri, mis raskendab kliendi jaoks kaasneva riski hindamist.

| (54) | Kogu
  Euroopa Liidus
  kasutavad jaefinantsteenuste pakkujad laialdaselt ristmüüki. Ristmüük võib olla jaeklientidele kasulik, kuid võib hõlmata ka müügitegevust, mille puhul kliendi huve ei võeta piisavalt arvesse. Näiteks võib teatav ristmüügitegevus, nimelt seosmüük, mille puhul kaks või enam finantsteenust müüakse paketina ning vähemalt üks neist teenustest ei ole eraldi saadaval, moonutada konkurentsi ning avaldada negatiivset mõju klientide mobiilsusele ning nende võimele teha teadlik valik. Sellise seosmüügi näiteks võib tuua investeerimisteenust kasutava jaekliendi jaoks kohustusliku jooksevkonto avamise. Ehkki ka toodete komplektina müümine, mille puhul kaks või enam finantsteenust müüakse paketina, kuid kõiki teenuseid saab osta ka eraldi, võib kahjustada konkurentsi ja klientide võimet teha teadlikke valikuid, jätab see vähemalt kliendile valikuvõimaluse ning ohustab seetõttu vähem investeerimisühingute käesoleva direktiivi kohaste kohustuste täitmist. Konkurentsi edendamiseks ja tarbijatele valikuvõimaluse loomiseks tuleb selliste tavade kasutamist hoolikalt hinnata. |
| --- | --- |

(54)

Kogu
  Euroopa Liidus
  kasutavad jaefinantsteenuste pakkujad laialdaselt ristmüüki. Ristmüük võib olla jaeklientidele kasulik, kuid võib hõlmata ka müügitegevust, mille puhul kliendi huve ei võeta piisavalt arvesse. Näiteks võib teatav ristmüügitegevus, nimelt seosmüük, mille puhul kaks või enam finantsteenust müüakse paketina ning vähemalt üks neist teenustest ei ole eraldi saadaval, moonutada konkurentsi ning avaldada negatiivset mõju klientide mobiilsusele ning nende võimele teha teadlik valik. Sellise seosmüügi näiteks võib tuua investeerimisteenust kasutava jaekliendi jaoks kohustusliku jooksevkonto avamise. Ehkki ka toodete komplektina müümine, mille puhul kaks või enam finantsteenust müüakse paketina, kuid kõiki teenuseid saab osta ka eraldi, võib kahjustada konkurentsi ja klientide võimet teha teadlikke valikuid, jätab see vähemalt kliendile valikuvõimaluse ning ohustab seetõttu vähem investeerimisühingute käesoleva direktiivi kohaste kohustuste täitmist. Konkurentsi edendamiseks ja tarbijatele valikuvõimaluse loomiseks tuleb selliste tavade kasutamist hoolikalt hinnata.

| (55) | Teenust tuleks lugeda osutatuks kliendi algatusel, kui klient ei nõua seda vastusena ühingu poolt või ühingu nimel konkreetsele kliendile suunatud individualiseeritud teabele, mis sisaldab kutset või on ette nähtud kliendi mõjutamiseks seoses konkreetse finantsinstrumendi või konkreetse tehinguga. Teenust võib lugeda osutatuks kliendi algatusel olenemata sellest, et klient nõuab seda teabe alusel, mis sisaldab finantsinstrumentide soodustust või pakkumist, mis on tehtud vahenditega, mis on oma olemuselt üldised ja suunatud avalikkusele või suuremale klientide või võimalike klientide rühmale või kategooriale. |
| --- | --- |

(55)

Teenust tuleks lugeda osutatuks kliendi algatusel, kui klient ei nõua seda vastusena ühingu poolt või ühingu nimel konkreetsele kliendile suunatud individualiseeritud teabele, mis sisaldab kutset või on ette nähtud kliendi mõjutamiseks seoses konkreetse finantsinstrumendi või konkreetse tehinguga. Teenust võib lugeda osutatuks kliendi algatusel olenemata sellest, et klient nõuab seda teabe alusel, mis sisaldab finantsinstrumentide soodustust või pakkumist, mis on tehtud vahenditega, mis on oma olemuselt üldised ja suunatud avalikkusele või suuremale klientide või võimalike klientide rühmale või kategooriale.

| (56) | Üks käesoleva direktiivi eesmärke on kaitsta investoreid. Investorite kaitse meetmeid tuleb kohandada iga investorite kategooria (jaeinvestorid, kutselised investorid ja vastaspooled) eripära arvestades. Olenemata asjaomaste klientide kategooriast, tuleb teenuste osutamise reguleeriva raamistiku tugevdamiseks siiski teha selgeks, et ausa, õiglase ja professionaalse tegutsemise põhimõtteid ning kohustust olla õiglane, väljenduda selgelt ning vältida eksitamist tuleb järgida iga kliendisuhte puhul. |
| --- | --- |

(56)

Üks käesoleva direktiivi eesmärke on kaitsta investoreid. Investorite kaitse meetmeid tuleb kohandada iga investorite kategooria (jaeinvestorid, kutselised investorid ja vastaspooled) eripära arvestades. Olenemata asjaomaste klientide kategooriast, tuleb teenuste osutamise reguleeriva raamistiku tugevdamiseks siiski teha selgeks, et ausa, õiglase ja professionaalse tegutsemise põhimõtteid ning kohustust olla õiglane, väljenduda selgelt ning vältida eksitamist tuleb järgida iga kliendisuhte puhul.

| (57) | Erandina filiaalide tegevuse suhtes kehtiva päritoluriigi tegevusloa, järelevalve ja kohustuste jõustamise põhimõttest on asjakohane, et vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus kohustub vastutama teatavate käesolevas direktiivis määratletud kohustuste jõustamise eest seoses filiaali kaudu toimuva äritegevusega filiaali asukohaterritooriumi piires, kuna kõnealune asutus on filiaalile kõige lähemal ning sellel on filiaali tegevust reguleerivate eeskirjade rikkumiste avastamise ja sekkumise seisukohast parem asukoht. |
| --- | --- |

(57)

Erandina filiaalide tegevuse suhtes kehtiva päritoluriigi tegevusloa, järelevalve ja kohustuste jõustamise põhimõttest on asjakohane, et vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus kohustub vastutama teatavate käesolevas direktiivis määratletud kohustuste jõustamise eest seoses filiaali kaudu toimuva äritegevusega filiaali asukohaterritooriumi piires, kuna kõnealune asutus on filiaalile kõige lähemal ning sellel on filiaali tegevust reguleerivate eeskirjade rikkumiste avastamise ja sekkumise seisukohast parem asukoht.

| (58) | On vaja kehtestada tõhus „parimal viisil täitmise” kohustus tagamaks, et investeerimisühingud täidavad klientide korraldusi kliendile kõige soodsamatel tingimustel. Kõnealune kohustus peaks kehtima investeerimisühingu suhtes, kellel on kliendi ees lepingulised või esinduskohustused. |
| --- | --- |

(58)

On vaja kehtestada tõhus „parimal viisil täitmise” kohustus tagamaks, et investeerimisühingud täidavad klientide korraldusi kliendile kõige soodsamatel tingimustel. Kõnealune kohustus peaks kehtima investeerimisühingu suhtes, kellel on kliendi ees lepingulised või esinduskohustused.

| (58 a) | Panustamaks laiemasse kogu liitu hõlmavasse aktsionäride baasi, peaks välja töötama jaeklientidele parima tegutsemisraamistiku, et nad pääseksid ligi laiemale valikule tegutsemiskohtadele, mis on praegu liidus olemas. Parima korralduste täitmise raamistiku rakendamisel tuleks arvestada parima monitooringutehnoloogia eeliseid. |
| --- | --- |

(58 a)

Panustamaks laiemasse kogu liitu hõlmavasse aktsionäride baasi, peaks välja töötama jaeklientidele parima tegutsemisraamistiku, et nad pääseksid ligi laiemale valikule tegutsemiskohtadele, mis on praegu liidus olemas. Parima korralduste täitmise raamistiku rakendamisel tuleks arvestada parima monitooringutehnoloogia eeliseid.

| (59) | Et muuta rangemaks tingimusi, millele investeerimisühingud peavad vastama, et käesoleva direktiivi kohaselt täita korraldusi kliendile kõige soodsamatel tingimustel, tuleks nõuda, et täitmiskohad avalikustaksid andmed tehingute täitmise kvaliteedi kohta igas täitmiskohas. |
| --- | --- |

(59)

Et muuta rangemaks tingimusi, millele investeerimisühingud peavad vastama, et käesoleva direktiivi kohaselt täita korraldusi kliendile kõige soodsamatel tingimustel, tuleks nõuda, et täitmiskohad avalikustaksid andmed tehingute täitmise kvaliteedi kohta igas täitmiskohas.

| (60) | Investeerimisühingud esitavad klientidele korralduste täitmise poliitika kohta tihti üldsõnalist ja standardset teavet, mis ei võimalda klientidel aru saada, kuidas korraldust täidetakse, ega teha kindlaks, kas investeerimisühingud järgivad oma kohustust täita korraldusi klientidele kõige soodsamatel tingimustel. Investorite kaitse tugevdamiseks tuleks määrata kindlaks põhimõtted seoses teabega, mis äriühingud annavad oma klientidele korralduste täitmise poliitika kohta, ning nõuda, et investeerimisühingud avalikustaksid igal
  kvartalil
  kõigi finantsinstrumentide liikide kohta viis peamist kohta, kus nad eelneval aastal klientide korraldusi täitsid
  , ning võtta arvesse seda teavet ja kauplemiskohtade avaldatud teavet täitmise kvaliteedi kohta nende parimal viisil täitmise korras
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(60)

Investeerimisühingud esitavad klientidele korralduste täitmise poliitika kohta tihti üldsõnalist ja standardset teavet, mis ei võimalda klientidel aru saada, kuidas korraldust täidetakse, ega teha kindlaks, kas investeerimisühingud järgivad oma kohustust täita korraldusi klientidele kõige soodsamatel tingimustel. Investorite kaitse tugevdamiseks tuleks määrata kindlaks põhimõtted seoses teabega, mis äriühingud annavad oma klientidele korralduste täitmise poliitika kohta, ning nõuda, et investeerimisühingud avalikustaksid igal
  kvartalil
  kõigi finantsinstrumentide liikide kohta viis peamist kohta, kus nad eelneval aastal klientide korraldusi täitsid
  , ning võtta arvesse seda teavet ja kauplemiskohtade avaldatud teavet täitmise kvaliteedi kohta nende parimal viisil täitmise korras
  .

▐

| (62) | Isikuid, kes osutavad investeerimisteenuseid rohkem kui ühe investeerimisühingu nimel, ei tohiks lugeda seotud vahendajateks, vaid investeerimisühinguteks, kui nad jäävad käesolevas direktiivis ettenähtud määratluse piiridesse, välja arvatud teatavad isikud, kellele võib teha erandi. |
| --- | --- |

(62)

Isikuid, kes osutavad investeerimisteenuseid rohkem kui ühe investeerimisühingu nimel, ei tohiks lugeda seotud vahendajateks, vaid investeerimisühinguteks, kui nad jäävad käesolevas direktiivis ettenähtud määratluse piiridesse, välja arvatud teatavad isikud, kellele võib teha erandi.

| (63) | Käesolev direktiiv ei tohiks piirata seotud vahendajate õigust tegeleda teiste direktiividega reguleeritud tegevusaladega ja seonduvate tegevustega käesoleva direktiiviga reguleerimata finantsteenuste osas või toodete osas, sealhulgas sama finantsgrupi osade nimel. |
| --- | --- |

(63)

Käesolev direktiiv ei tohiks piirata seotud vahendajate õigust tegeleda teiste direktiividega reguleeritud tegevusaladega ja seonduvate tegevustega käesoleva direktiiviga reguleerimata finantsteenuste osas või toodete osas, sealhulgas sama finantsgrupi osade nimel.

| (64) | Väljaspool investeerimisühingu ruume toimuva tegevuse (lävemüük) tingimused ei peaks olema käesoleva direktiiviga reguleeritud. |
| --- | --- |

(64)

Väljaspool investeerimisühingu ruume toimuva tegevuse (lävemüük) tingimused ei peaks olema käesoleva direktiiviga reguleeritud.

| (65) | Liikmesriikide pädevad asutused ei tohiks registreerida või peavad registreerimise tühistama, kui reaalne tegevus näitab selgelt, et seotud vahendaja on teinud valiku ühe liikmesriigi õigussüsteemi kasuks eesmärgiga hoida kõrvale rangematest normidest, mis kehtivad teises liikmesriigis, mille territooriumil ta peamiselt kavatseb tegutseda või tegutseb. |
| --- | --- |

(65)

Liikmesriikide pädevad asutused ei tohiks registreerida või peavad registreerimise tühistama, kui reaalne tegevus näitab selgelt, et seotud vahendaja on teinud valiku ühe liikmesriigi õigussüsteemi kasuks eesmärgiga hoida kõrvale rangematest normidest, mis kehtivad teises liikmesriigis, mille territooriumil ta peamiselt kavatseb tegutseda või tegutseb.

| (66) | Võrdseid vastaspooli tuleks käesoleva direktiivi tähenduses käsitleda klientidena tegutsevatena. |
| --- | --- |

(66)

Võrdseid vastaspooli tuleks käesoleva direktiivi tähenduses käsitleda klientidena tegutsevatena.

| (67) | Finantskriis on näidanud, et ka kliendid, kes ei ole jaeinvestorid, ei suuda õigesti hinnata oma investeeringutega seotud riski. Kinnitades küll vajadust nõuda äritegevuse eeskirjade täitmist kõige enam kaitset vajavate investorite huvides, tuleks siiski täpsemalt kindlaks määrata eri kliendikategooriate suhtes kohaldatavad nõuded. Selleks tuleks mõningaid teabe- ja aruandlusnõudeid laiendada nii, et need hõlmaksid ka suhteid võrdsete vastaspooltega. Eelkõige peaks kõnealused nõuded olema seotud klientide finantsinstrumentide ja raha kaitsega ning keerukamaid finantsinstrumente ja tehinguid käsitlevate teabe- ja aruandlusnõuetega. Et paremini
  kajastada
  kohalike omavalitsuste ja kohalike omavalitsuste asutuste
  ülesandeid ja arvestades, et need ei tohiks kaubelda spekulatiivsete instrumentidega
  , tuleks need selgelt välja jätta võrdsete vastaspoolte ning kutselisteks investoriteks peetavate klientide loetlust, lubades kõnealustel klientidel siiski soovi korral paluda end kohelda kutseliste klientidena
  , juhul kui liikmesriikide kehtestatud ranged tingimused on täidetud
  . |
| --- | --- |

(67)

Finantskriis on näidanud, et ka kliendid, kes ei ole jaeinvestorid, ei suuda õigesti hinnata oma investeeringutega seotud riski. Kinnitades küll vajadust nõuda äritegevuse eeskirjade täitmist kõige enam kaitset vajavate investorite huvides, tuleks siiski täpsemalt kindlaks määrata eri kliendikategooriate suhtes kohaldatavad nõuded. Selleks tuleks mõningaid teabe- ja aruandlusnõudeid laiendada nii, et need hõlmaksid ka suhteid võrdsete vastaspooltega. Eelkõige peaks kõnealused nõuded olema seotud klientide finantsinstrumentide ja raha kaitsega ning keerukamaid finantsinstrumente ja tehinguid käsitlevate teabe- ja aruandlusnõuetega. Et paremini
  kajastada
  kohalike omavalitsuste ja kohalike omavalitsuste asutuste
  ülesandeid ja arvestades, et need ei tohiks kaubelda spekulatiivsete instrumentidega
  , tuleks need selgelt välja jätta võrdsete vastaspoolte ning kutselisteks investoriteks peetavate klientide loetlust, lubades kõnealustel klientidel siiski soovi korral paluda end kohelda kutseliste klientidena
  , juhul kui liikmesriikide kehtestatud ranged tingimused on täidetud
  .

| (68) | Seoses võrdsete vastaspoolte vahel tehtud tehingutega tuleks kohustust klientide määratud hinnaga korralduste avaldamiseks kohaldada üksnes juhul, kui tehingu vastaspool saadab investeerimisühingule täitmiseks määratud hinnaga korralduse.
  ▐ |
| --- | --- |

(68)

Seoses võrdsete vastaspoolte vahel tehtud tehingutega tuleks kohustust klientide määratud hinnaga korralduste avaldamiseks kohaldada üksnes juhul, kui tehingu vastaspool saadab investeerimisühingule täitmiseks määratud hinnaga korralduse.

▐

| (70) | Kõigil investeerimisühingutel peaksid kogu
  Euroopa Liidus
  olema samad võimalused reguleeritud turgudega liitumiseks või neile juurdepääsuks. Sõltumata tehingute praegusest korraldusviisist liikmesriikides, on oluline kõrvaldada tehnilised ja juriidilised piirangud reguleeritud turgudele juurdepääsult. |
| --- | --- |

(70)

Kõigil investeerimisühingutel peaksid kogu
  Euroopa Liidus
  olema samad võimalused reguleeritud turgudega liitumiseks või neile juurdepääsuks. Sõltumata tehingute praegusest korraldusviisist liikmesriikides, on oluline kõrvaldada tehnilised ja juriidilised piirangud reguleeritud turgudele juurdepääsult.

| (71) | Piiriüleste tehingute lõpuleviimise soodustamiseks on asjakohane näha investeerimisühingutele ette juurdepääs kliiringu- ja arveldussüsteemidele kogu
  Euroopa Liidus
  olenemata sellest, kas tehingud on sõlmitud reguleeritud turgude kaudu asjaomastes liikmesriikides. Investeerimisühingud, mis soovivad osaleda vahetult teise liikmesriigi arveldussüsteemides, peaksid vastama liikmelisuse suhtes kehtestatud asjakohastele tegevus- ja ärinõuetele ning usaldatavusnõuetele finantsturgude sujuva ja korrektse toimimise säilitamiseks. |
| --- | --- |

(71)

Piiriüleste tehingute lõpuleviimise soodustamiseks on asjakohane näha investeerimisühingutele ette juurdepääs kliiringu- ja arveldussüsteemidele kogu
  Euroopa Liidus
  olenemata sellest, kas tehingud on sõlmitud reguleeritud turgude kaudu asjaomastes liikmesriikides. Investeerimisühingud, mis soovivad osaleda vahetult teise liikmesriigi arveldussüsteemides, peaksid vastama liikmelisuse suhtes kehtestatud asjakohastele tegevus- ja ärinõuetele ning usaldatavusnõuetele finantsturgude sujuva ja korrektse toimimise säilitamiseks.

| (72) | Teenuste osutamise suhtes
  Euroopa Liidus
  kolmandate riikide ühingute poolt kohaldatakse siseriiklikke kordasid ja nõudeid. Kõnealused korrad on väga erinevad ning korrakohase tegevusloa saanud äriühingud ei saa kasutada teenuste osutamise vabadust ja asutamisvabadust muus liikmesriigis kui asukohariik.
  Euroopa
  Liidu tasandil tuleks kehtestada ühine reguleeriv raamistik
  kolmandate riikide äriühingute jaoks – nii investeerimisühingute kui ka turu korraldajate jaoks. Selleks et luua alus, et kolmandate riikide äriühingud võiksid saada tegevusloa, mis võimaldab neil pakkuda kõikjal ELis investeerimisteenuseid ja tegeleda investeerimisega,
  tuleks ühtlustada praegune killustunud raamistik, tagada kindlustunne ning
  Euroopa Liidus
  teenuseid osutada soovivate, kolmandate riikide äriühingute ühetaoline kohtlemine, tagada, et komisjon on seoses kolmandate riikide reguleeriva ja järelevalveraamistikuga viinud läbi
  tulemusliku
  samaväärsuse hindamise
  , seades prioriteediks ELi suurimate kaubanduspartnerite ning G20 programmi kohaldamisalasse kuuluvate piirkondade hindamise,
  ning näha ette võrdsel tasemel kaitse ELi investoritele, kes kasutavad kolmandate riikide äriühingute
  pakutavaid
  teenuseid. |
| --- | --- |

(72)

Teenuste osutamise suhtes
  Euroopa Liidus
  kolmandate riikide ühingute poolt kohaldatakse siseriiklikke kordasid ja nõudeid. Kõnealused korrad on väga erinevad ning korrakohase tegevusloa saanud äriühingud ei saa kasutada teenuste osutamise vabadust ja asutamisvabadust muus liikmesriigis kui asukohariik.
  Euroopa
  Liidu tasandil tuleks kehtestada ühine reguleeriv raamistik
  kolmandate riikide äriühingute jaoks – nii investeerimisühingute kui ka turu korraldajate jaoks. Selleks et luua alus, et kolmandate riikide äriühingud võiksid saada tegevusloa, mis võimaldab neil pakkuda kõikjal ELis investeerimisteenuseid ja tegeleda investeerimisega,
  tuleks ühtlustada praegune killustunud raamistik, tagada kindlustunne ning
  Euroopa Liidus
  teenuseid osutada soovivate, kolmandate riikide äriühingute ühetaoline kohtlemine, tagada, et komisjon on seoses kolmandate riikide reguleeriva ja järelevalveraamistikuga viinud läbi
  tulemusliku
  samaväärsuse hindamise
  , seades prioriteediks ELi suurimate kaubanduspartnerite ning G20 programmi kohaldamisalasse kuuluvate piirkondade hindamise,
  ning näha ette võrdsel tasemel kaitse ELi investoritele, kes kasutavad kolmandate riikide äriühingute
  pakutavaid
  teenuseid.

| (73) | Teenuste osutamiseks jaeklientidele
  või klientidele, kes on otsustanud loobuda teatud kaitsest, et neid koheldaks kutseliste klientidena
  , tuleb alati nõuda
  Euroopa Liidus
  filiaali asutamist. Filiaali asutamisel kohaldatakse seoses tegevusloa ja järelevalvega
  Euroopa Liidus
  kehtivaid nõudeid. Asjaomane pädev asutus ja kolmanda riigi pädev asutus peaksid kehtestama omavahelise koostöö korra. Filiaali käsutuses peaks olema piisavalt algkapitali. Kui filiaalile on antud tegevusluba, kohaldatakse tema suhtes järelevalvet liikmesriigis, kus filiaal on asutatud; tegevusloa saanud ja järelevalve all oleva filiaali kaudu peaks kolmanda riigi äriühing saama osutada teenuseid teistes liikmesriikides, kooskõlas teatamise korraga. Teenuste osutamine
  liidus
  ilma filiaalideta peaks piirduma võrdsete vastaspooltega
  ja kutseliste klientidega, v.a kliendid, kes on otsustanud loobuda teatud kaitsest, et neid koheldaks kutseliste klientidena
  .
  Kui teenust ei osutata kliendi omal eksklusiivsel algatusel, tuleks see
  ESMA poolt registreerida ning selle suhtes kohaldatakse järelevalvet kolmandas riigis. ESMA ja kolmanda riigi pädevad asutused peaksid kehtestama omavahelise koostöö korra. |
| --- | --- |

(73)

Teenuste osutamiseks jaeklientidele
  või klientidele, kes on otsustanud loobuda teatud kaitsest, et neid koheldaks kutseliste klientidena
  , tuleb alati nõuda
  Euroopa Liidus
  filiaali asutamist. Filiaali asutamisel kohaldatakse seoses tegevusloa ja järelevalvega
  Euroopa Liidus
  kehtivaid nõudeid. Asjaomane pädev asutus ja kolmanda riigi pädev asutus peaksid kehtestama omavahelise koostöö korra. Filiaali käsutuses peaks olema piisavalt algkapitali. Kui filiaalile on antud tegevusluba, kohaldatakse tema suhtes järelevalvet liikmesriigis, kus filiaal on asutatud; tegevusloa saanud ja järelevalve all oleva filiaali kaudu peaks kolmanda riigi äriühing saama osutada teenuseid teistes liikmesriikides, kooskõlas teatamise korraga. Teenuste osutamine
  liidus
  ilma filiaalideta peaks piirduma võrdsete vastaspooltega
  ja kutseliste klientidega, v.a kliendid, kes on otsustanud loobuda teatud kaitsest, et neid koheldaks kutseliste klientidena
  .
  Kui teenust ei osutata kliendi omal eksklusiivsel algatusel, tuleks see
  ESMA poolt registreerida ning selle suhtes kohaldatakse järelevalvet kolmandas riigis. ESMA ja kolmanda riigi pädevad asutused peaksid kehtestama omavahelise koostöö korra.

| (74) | Käesoleva direktiivi sätted, millega reguleeritakse kolmandate riikide äriühingute
  investeerimisteenuste
  osutamist
  või investeerimistegevust Euroopa Liidus
  , ei tohiks mõjutada liidus asuvate isikute võimalust kasutada omal algatusel kolmanda riigi äriühingu investeerimisteenuseid. Kui kolmanda riigi äriühing osutab teenuseid liidus asutatud isiku omal algatusel, ei peeta selliseid teenuseid liidu territooriumil osutatud teenusteks. Juhul kui kolmanda riigi ühing peibutab liidus kliente või potentsiaalseid kliente või reklaamib või propageerib liidus koos kõrvalteenustega investeerimisteenuseid või -tegevust, ei tohiks seda käsitada teenusena, mida osutatakse kliendi omal eksklusiivsel algatusel. |
| --- | --- |

(74)

Käesoleva direktiivi sätted, millega reguleeritakse kolmandate riikide äriühingute
  investeerimisteenuste
  osutamist
  või investeerimistegevust Euroopa Liidus
  , ei tohiks mõjutada liidus asuvate isikute võimalust kasutada omal algatusel kolmanda riigi äriühingu investeerimisteenuseid. Kui kolmanda riigi äriühing osutab teenuseid liidus asutatud isiku omal algatusel, ei peeta selliseid teenuseid liidu territooriumil osutatud teenusteks. Juhul kui kolmanda riigi ühing peibutab liidus kliente või potentsiaalseid kliente või reklaamib või propageerib liidus koos kõrvalteenustega investeerimisteenuseid või -tegevust, ei tohiks seda käsitada teenusena, mida osutatakse kliendi omal eksklusiivsel algatusel.

| (75) | Tegevusluba reguleeritud turu korraldamiseks peaks laienema kõigile tegevustele, mis on otseselt seotud korralduste väljapaneku, töötlemise, täitmise, kinnitamise ja raporteerimisega alates kõnealuste korralduste vastuvõtmisest reguleeritud turule kuni nende edastamiseni lõpuleviimiseks, ning finantsinstrumentide kauplemisele lubamisega seotud tegevustele. See peaks hõlmama ka tehinguid, mis sõlmitakse reguleeritud turu määratud turutegijate vahendusel, mis sooritatakse selle süsteemide alusel ja kooskõlas kõnealuseid süsteeme reguleerivate eeskirjadega.
  Arvestades turutegijate tähtsust turgude tõhusa ja korrektse toimimise tagamisel, peaksid kauplemiskohtadel olema turutegijatega kirjalikud kokkulepped, milles täpsustatakse nende kohustusi ning mis tagavad, et nad võivad vaid erakorralistel asjaoludel jätta täitmata oma kohustuse võimaldada turu likviidsust.
  Mitte kõiki reguleeritud turu, mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi liikmete või osaliste sõlmitud tehinguid ei tuleks lugeda reguleeritud turu, mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi raames sõlmituks. Liikmete või osaliste sõlmitud kahepoolseid tehinguid, mis ei ole kooskõlas kõigi käesoleva direktiivi alusel reguleeritud turu, mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi jaoks kehtestatud kohustustega, tuleks kliendi korralduste süsteemse täitja määratluse alusel lugeda väljaspool reguleeritud turgu, mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi sõlmitud tehinguteks. Sellisel juhul peaks kehtima investeerimisühingute kohustus avaldada ühingu siduvaid hinnapakkumisi, kui on täidetud käesoleva direktiiviga kehtestatud tingimused. |
| --- | --- |

(75)

Tegevusluba reguleeritud turu korraldamiseks peaks laienema kõigile tegevustele, mis on otseselt seotud korralduste väljapaneku, töötlemise, täitmise, kinnitamise ja raporteerimisega alates kõnealuste korralduste vastuvõtmisest reguleeritud turule kuni nende edastamiseni lõpuleviimiseks, ning finantsinstrumentide kauplemisele lubamisega seotud tegevustele. See peaks hõlmama ka tehinguid, mis sõlmitakse reguleeritud turu määratud turutegijate vahendusel, mis sooritatakse selle süsteemide alusel ja kooskõlas kõnealuseid süsteeme reguleerivate eeskirjadega.
  Arvestades turutegijate tähtsust turgude tõhusa ja korrektse toimimise tagamisel, peaksid kauplemiskohtadel olema turutegijatega kirjalikud kokkulepped, milles täpsustatakse nende kohustusi ning mis tagavad, et nad võivad vaid erakorralistel asjaoludel jätta täitmata oma kohustuse võimaldada turu likviidsust.
  Mitte kõiki reguleeritud turu, mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi liikmete või osaliste sõlmitud tehinguid ei tuleks lugeda reguleeritud turu, mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi raames sõlmituks. Liikmete või osaliste sõlmitud kahepoolseid tehinguid, mis ei ole kooskõlas kõigi käesoleva direktiivi alusel reguleeritud turu, mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi jaoks kehtestatud kohustustega, tuleks kliendi korralduste süsteemse täitja määratluse alusel lugeda väljaspool reguleeritud turgu, mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi sõlmitud tehinguteks. Sellisel juhul peaks kehtima investeerimisühingute kohustus avaldada ühingu siduvaid hinnapakkumisi, kui on täidetud käesoleva direktiiviga kehtestatud tingimused.

| (76) | Kesksete turuandmete teenuste suhtes, mis on äärmiselt olulised nii kasutajatele
  Euroopa Liidu
  turgudel toimuvast kauplemisest soovitud ülevaate saamiseks kui ka pädevatele asutustele tehingute kohta täpse ja ülevaatliku teabe hankimiseks, tuleb vajaliku kvaliteedi tagamiseks kohaldada tegevuslubade andmist ja reguleerimist. |
| --- | --- |

(76)

Kesksete turuandmete teenuste suhtes, mis on äärmiselt olulised nii kasutajatele
  Euroopa Liidu
  turgudel toimuvast kauplemisest soovitud ülevaate saamiseks kui ka pädevatele asutustele tehingute kohta täpse ja ülevaatliku teabe hankimiseks, tuleb vajaliku kvaliteedi tagamiseks kohaldada tegevuslubade andmist ja reguleerimist.

| (77) | Kinnitatud avaldamiskorra kehtestamine peaks parandama organiseeritud kauplemissüsteemide kohta avaldatava, kauplemise läbipaistvust käsitleva teabe kvaliteeti ning aitama tagada, et sellised andmed avaldatakse viisil, mis hõlbustab nende ühendamist kauplemiskohtade avaldatud andmetega. |
| --- | --- |

(77)

Kinnitatud avaldamiskorra kehtestamine peaks parandama organiseeritud kauplemissüsteemide kohta avaldatava, kauplemise läbipaistvust käsitleva teabe kvaliteeti ning aitama tagada, et sellised andmed avaldatakse viisil, mis hõlbustab nende ühendamist kauplemiskohtade avaldatud andmetega.

| (78) | Nüüd, kus on olemas turustruktuur, mis võimaldab mitme kauplemiskoha vahelist konkurentsi, on vaja, et võimalikult ruttu hakkaks toimima tõhus ja terviklik konsolideeritud börsiteave.
  Konsolideeritud börsiteabe kommertslahenduse kasutuselevõtt aktsiate
  ja aktsialaadsete instrumentide
  jaoks peaks aitama kaasa terviklikuma Euroopa turu väljakujunemisele ja võimaldama turuosalistele lihtsamat juurdepääsu kauplemise läbipaistvust käsitlevale koondteabele. Kavandatav lahendus põhineb tegevusloa andmisel teenusepakkujatele, kes lähtuvad oma töös eelnevalt kindlaks määratud ja kontrollitud parameetritest
  tagamaks, et sidusad ja täpsed turuandmed on kättesaadavad,
  ning kes omavahel konkureerivad, et
  pakkuda
  tehniliselt kõrgetasemelisi ja uuenduslikke lahendusi, mis teenindavad turgu parimal võimalikul viisil.
  Tarviliku konsolideeritud börsiteabe varajase väljakujundamise soodustamiseks peaks komisjon võimalikult kiiresti võtma vastu delegeeritud õigusaktid, milles täpsustatakse teatud üksikasjad konsolideeritud börsiteabe pakkujate teavitamiskohustuse kohta. Nõudes kõigi konsolideeritud börsiteabe esitajatelt kogu tunnustatud konsolideeritud börsiteabe aruandluse avalikustajate andmete konsolideerimist, on kindel, et sellega kaasneb konkurents klientidele pakutavate teenuste kvaliteedis, mitte andmete ulatuses. Sellegipoolest on praegu asjakohane sätestada avaliku lahenduse väljaarendamine juhul, kui kommertslahendus ei too kaasa tõhusa ja tervikliku konsolideeritud börsiteabe õigeaegset edastamist. |
| --- | --- |

(78)

Nüüd, kus on olemas turustruktuur, mis võimaldab mitme kauplemiskoha vahelist konkurentsi, on vaja, et võimalikult ruttu hakkaks toimima tõhus ja terviklik konsolideeritud börsiteave.
  Konsolideeritud börsiteabe kommertslahenduse kasutuselevõtt aktsiate
  ja aktsialaadsete instrumentide
  jaoks peaks aitama kaasa terviklikuma Euroopa turu väljakujunemisele ja võimaldama turuosalistele lihtsamat juurdepääsu kauplemise läbipaistvust käsitlevale koondteabele. Kavandatav lahendus põhineb tegevusloa andmisel teenusepakkujatele, kes lähtuvad oma töös eelnevalt kindlaks määratud ja kontrollitud parameetritest
  tagamaks, et sidusad ja täpsed turuandmed on kättesaadavad,
  ning kes omavahel konkureerivad, et
  pakkuda
  tehniliselt kõrgetasemelisi ja uuenduslikke lahendusi, mis teenindavad turgu parimal võimalikul viisil.
  Tarviliku konsolideeritud börsiteabe varajase väljakujundamise soodustamiseks peaks komisjon võimalikult kiiresti võtma vastu delegeeritud õigusaktid, milles täpsustatakse teatud üksikasjad konsolideeritud börsiteabe pakkujate teavitamiskohustuse kohta. Nõudes kõigi konsolideeritud börsiteabe esitajatelt kogu tunnustatud konsolideeritud börsiteabe aruandluse avalikustajate andmete konsolideerimist, on kindel, et sellega kaasneb konkurents klientidele pakutavate teenuste kvaliteedis, mitte andmete ulatuses. Sellegipoolest on praegu asjakohane sätestada avaliku lahenduse väljaarendamine juhul, kui kommertslahendus ei too kaasa tõhusa ja tervikliku konsolideeritud börsiteabe õigeaegset edastamist.

| (79) | Direktiivi 2006/49/EÜ ülevaatamisega tuleks kehtestada miinimumkapitali nõuded, mida reguleeritud turud peaksid tegevusloa saamiseks täitma, ja seda tehes võtma arvesse kõnealuste turgudega seotud riske. |
| --- | --- |

(79)

Direktiivi 2006/49/EÜ ülevaatamisega tuleks kehtestada miinimumkapitali nõuded, mida reguleeritud turud peaksid tegevusloa saamiseks täitma, ja seda tehes võtma arvesse kõnealuste turgudega seotud riske.

| (80) | Reguleeritud turu korraldajad peaksid olema suutelised korraldama ka mitmepoolset kauplemissüsteemi kooskõlas käesoleva direktiivi asjakohaste sätetega. |
| --- | --- |

(80)

Reguleeritud turu korraldajad peaksid olema suutelised korraldama ka mitmepoolset kauplemissüsteemi kooskõlas käesoleva direktiivi asjakohaste sätetega.

| (81) | Käesoleva direktiivi sätted, mis käsitlevad instrumentide kauplemisele lubamist reguleeritud turu kehtestatud eeskirjade alusel, ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. mai 2001. aasta direktiivi 2001/34/EÜ (mis käsitleb väärtpaberite ametlikku noteerimist väärtpaberibörsil ja nende väärtpaberite kohta avaldatavat teavet) (25) kohaldamist. Reguleeritud turule ei tohiks teha takistusi käesoleva direktiiviga kehtestatud nõuetest rangemate nõuete kohaldamiseks seoses selliste väärtpaberite või instrumentide emitentidega, mille kauplemisele lubamist ta kaalub. |
| --- | --- |

(81)

Käesoleva direktiivi sätted, mis käsitlevad instrumentide kauplemisele lubamist reguleeritud turu kehtestatud eeskirjade alusel, ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. mai 2001. aasta direktiivi 2001/34/EÜ (mis käsitleb väärtpaberite ametlikku noteerimist väärtpaberibörsil ja nende väärtpaberite kohta avaldatavat teavet) (25) kohaldamist. Reguleeritud turule ei tohiks teha takistusi käesoleva direktiiviga kehtestatud nõuetest rangemate nõuete kohaldamiseks seoses selliste väärtpaberite või instrumentide emitentidega, mille kauplemisele lubamist ta kaalub.

| (82) | Liikmesriigid peaksid saama määrata erinevaid pädevaid asutusi käesolevas direktiivis sätestatud ulatuslike kohustuste jõustamiseks. Tegemist peaks olema ametiasutustega, et tagada nende sõltumatus ettevõtjatest ja vältida huvide konflikte. Liikmesriigid peavad kooskõlas siseriikliku õigusega tagama pädeva asutuse asjakohase rahastamise. Ametiasutuste määramine ei peaks välistama delegeerimist pädeva asutuse vastutusel. |
| --- | --- |

(82)

Liikmesriigid peaksid saama määrata erinevaid pädevaid asutusi käesolevas direktiivis sätestatud ulatuslike kohustuste jõustamiseks. Tegemist peaks olema ametiasutustega, et tagada nende sõltumatus ettevõtjatest ja vältida huvide konflikte. Liikmesriigid peavad kooskõlas siseriikliku õigusega tagama pädeva asutuse asjakohase rahastamise. Ametiasutuste määramine ei peaks välistama delegeerimist pädeva asutuse vastutusel.

| (83) | G20 juhid jõudsid Pittsburghis 25. septembril 2009 kokkuleppele finants- ja kaubaturgude reguleerimise, toimimise ja läbipaistvuse parandamises, et piirata kaupade hinna ülemäärast volatiilsust. Komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta teatises, mis käsitleb toiduainete tarneahela paremat toimimist Euroopas, ning 2. veebruari 2011. aasta teatises kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamise kohta on kirjeldatud meetmeid, mida tuleb võtta direktiivi 2004/39/EÜ läbivaatamise käigus.
  2011. aasta septembris avaldas Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon aruande tuletisinstrumentidega kauplemise korraldamise ja järelevalve põhimõtete kohta. Need põhimõtted kiideti heaks 4. novembril 2011 Cannes’is toimunud G20 tippkohtumisel, kus nõuti, et turu korraldajatel oleks formaalne positsiooni valitsemise õigus, sh õigus määrata vajaduse korral eelnevalt positsiooni piiranguid. |
| --- | --- |

(83)

G20 juhid jõudsid Pittsburghis 25. septembril 2009 kokkuleppele finants- ja kaubaturgude reguleerimise, toimimise ja läbipaistvuse parandamises, et piirata kaupade hinna ülemäärast volatiilsust. Komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta teatises, mis käsitleb toiduainete tarneahela paremat toimimist Euroopas, ning 2. veebruari 2011. aasta teatises kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamise kohta on kirjeldatud meetmeid, mida tuleb võtta direktiivi 2004/39/EÜ läbivaatamise käigus.
  2011. aasta septembris avaldas Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon aruande tuletisinstrumentidega kauplemise korraldamise ja järelevalve põhimõtete kohta. Need põhimõtted kiideti heaks 4. novembril 2011 Cannes’is toimunud G20 tippkohtumisel, kus nõuti, et turu korraldajatel oleks formaalne positsiooni valitsemise õigus, sh õigus määrata vajaduse korral eelnevalt positsiooni piiranguid.

| (84) | Pädevate asutuste volitusi tuleb täiendada selgete volitustega
  hankida
  mis tahes isikult teavet kaupadega seotud tuletislepingute positsioonide suuruse ja eesmärgi kohta ning nõuda sellelt isikult tuletislepingute positsiooni vähendamist. |
| --- | --- |

(84)

Pädevate asutuste volitusi tuleb täiendada selgete volitustega
  hankida
  mis tahes isikult teavet kaupadega seotud tuletislepingute positsioonide suuruse ja eesmärgi kohta ning nõuda sellelt isikult tuletislepingute positsiooni vähendamist.

| (85) | Kauplemiskohtadele ja
  pädevatele asutustele tuleb anda selged volitused piirata mis tahes isiku või isikute ringi suutlikkust sõlmida
  või hoida
  kaubaga seotud tuletislepinguid
  , lähtudes ESMA kindlaks määratud tehnilistest standarditest, ning muul viisil hallata positsioone nii, et edendada tuletisinstrumendi ja selle aluseks oleva kauba turu terviklikkust, ilma likviidsust põhjendamatult piiramata
  . Piirangute kehtestamine peaks olema võimalik nii üksikute tehingute kui ka pikema aja jooksul kujunenud positsioonide suhtes. Eelkõige viimati mainitud juhul peaks pädev asutus tagama, et positsioonide suhtes kehtestatud piirangud oleksid mittediskrimineerivad, selgelt määratletud, võtaksid nõuetekohaselt arvesse kõnealuse turu eripära ning oleksid turu terviklikkuse ja stabiilse toimimise tagamiseks möödapääsmatult vajalikud.
  Selliseid piiranguid ei tohiks kohaldada positsioonide suhtes, mis objektiivselt vähendavad riske, mis on otseselt seotud kaubaga seotud äritegevusega. Selleks et vältida tuletisinstrumentide reguleerimise soovimatut mõju nende aluseks olevate kaupade turgudele, on asjakohane täpsustada hetkelepingute ja futuurilepingute erinevust. |
| --- | --- |

(85)

Kauplemiskohtadele ja
  pädevatele asutustele tuleb anda selged volitused piirata mis tahes isiku või isikute ringi suutlikkust sõlmida
  või hoida
  kaubaga seotud tuletislepinguid
  , lähtudes ESMA kindlaks määratud tehnilistest standarditest, ning muul viisil hallata positsioone nii, et edendada tuletisinstrumendi ja selle aluseks oleva kauba turu terviklikkust, ilma likviidsust põhjendamatult piiramata
  . Piirangute kehtestamine peaks olema võimalik nii üksikute tehingute kui ka pikema aja jooksul kujunenud positsioonide suhtes. Eelkõige viimati mainitud juhul peaks pädev asutus tagama, et positsioonide suhtes kehtestatud piirangud oleksid mittediskrimineerivad, selgelt määratletud, võtaksid nõuetekohaselt arvesse kõnealuse turu eripära ning oleksid turu terviklikkuse ja stabiilse toimimise tagamiseks möödapääsmatult vajalikud.
  Selliseid piiranguid ei tohiks kohaldada positsioonide suhtes, mis objektiivselt vähendavad riske, mis on otseselt seotud kaubaga seotud äritegevusega. Selleks et vältida tuletisinstrumentide reguleerimise soovimatut mõju nende aluseks olevate kaupade turgudele, on asjakohane täpsustada hetkelepingute ja futuurilepingute erinevust.

| (86) | Lisaks pädevatele asutustele antud volitustele peaksid kõik
  kauba tuletisinstrumentidega kauplevad kauplemiskohad ▐ kehtestama vajalikud piirangud ja
  asjakohased positsioonide valitsemise
  meetmed likviidsuse toetamiseks, turu kuritarvitamise vältimiseks ning stabiilsete hinnakujundus- ja arveldustingimuste tagamiseks.
  Sellised meetmed võivad sisaldada näiteks positsioonide kontsentreerumise tuvastamist eelkõige tehingute sõlmimise eel, positsioonide piiranguid, hinnaliikumiste piiranguid, korralduste likviidsust või avatud positsioonide ülekandmist, kauplemise peatamist, tarnetingimuste muutmist, tehingute tühistamist ja tarnekavatsuste nõudmist.
  ESMA peaks koostama kõigi selliste kehtivate meetmete kokkuvõtete loetelu ning seda ajakohastama.
  Piiranguid
  tuleks kohaldada järjekindlalt ning arvestades vastava turu eriomadusi. Tuleks määratleda selgelt selliste piirangute ja meetmete kohaldamisala ning mis tahes erandid ning samuti piirangute või muude kohustustega seotud asjaomased kvantitatiivsed piirväärtused.
  Arvestades, et üks kauplemiskoht ei suuda vaadelda liikmete või osalejate koondpositsioone üldise turu suhtes, on asjakohane võimaldada kontrollide täpsustamist regulatiivsete tehniliste standardite kaudu, muu hulgas
  eesmärgiga hoida ära samaväärsete lepingute suhtes eri kauplemiskohtades kohaldatavate piirangute ▐ lahknevust. |
| --- | --- |

(86)

Lisaks pädevatele asutustele antud volitustele peaksid kõik
  kauba tuletisinstrumentidega kauplevad kauplemiskohad ▐ kehtestama vajalikud piirangud ja
  asjakohased positsioonide valitsemise
  meetmed likviidsuse toetamiseks, turu kuritarvitamise vältimiseks ning stabiilsete hinnakujundus- ja arveldustingimuste tagamiseks.
  Sellised meetmed võivad sisaldada näiteks positsioonide kontsentreerumise tuvastamist eelkõige tehingute sõlmimise eel, positsioonide piiranguid, hinnaliikumiste piiranguid, korralduste likviidsust või avatud positsioonide ülekandmist, kauplemise peatamist, tarnetingimuste muutmist, tehingute tühistamist ja tarnekavatsuste nõudmist.
  ESMA peaks koostama kõigi selliste kehtivate meetmete kokkuvõtete loetelu ning seda ajakohastama.
  Piiranguid
  tuleks kohaldada järjekindlalt ning arvestades vastava turu eriomadusi. Tuleks määratleda selgelt selliste piirangute ja meetmete kohaldamisala ning mis tahes erandid ning samuti piirangute või muude kohustustega seotud asjaomased kvantitatiivsed piirväärtused.
  Arvestades, et üks kauplemiskoht ei suuda vaadelda liikmete või osalejate koondpositsioone üldise turu suhtes, on asjakohane võimaldada kontrollide täpsustamist regulatiivsete tehniliste standardite kaudu, muu hulgas
  eesmärgiga hoida ära samaväärsete lepingute suhtes eri kauplemiskohtades kohaldatavate piirangute ▐ lahknevust.

| (87) | Kauplemiskohad, kus kaubeldakse kõige likviidsemate kauba tuletisinstrumentidega, peaksid avaldama nädalakokkuvõtte eri liiki turuosaliste positsioonide kohta, sealhulgas selliste turuosaliste klientide kohta, kes ei kauple oma nimel. Vastava taotluse korral tuleb pädevale asutusele esitada ülevaatlik ja üksikasjalik kokkuvõte nii turuosaliste liikide kui ka isikute kaupa
  , võttes vajaduse korral arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määruse (EL) nr 1227/2011 (energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta) (26) artikli 8 alusel juba kehtestatud aruandlusnõudeid.


  ▐ |
| --- | --- |

(87)

Kauplemiskohad, kus kaubeldakse kõige likviidsemate kauba tuletisinstrumentidega, peaksid avaldama nädalakokkuvõtte eri liiki turuosaliste positsioonide kohta, sealhulgas selliste turuosaliste klientide kohta, kes ei kauple oma nimel. Vastava taotluse korral tuleb pädevale asutusele esitada ülevaatlik ja üksikasjalik kokkuvõte nii turuosaliste liikide kui ka isikute kaupa
  , võttes vajaduse korral arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määruse (EL) nr 1227/2011 (energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta) (26) artikli 8 alusel juba kehtestatud aruandlusnõudeid.

▐

| (89) | On soovitav lihtsustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu kapitalile ning toetada väikeste ja keskmise suurusega emitentide vajadustele spetsialiseerunud turgude edasist arengut. Selliseid turge, mida tavapäraselt korraldatakse käesoleva direktiivi kohaselt mitmepoolse kauplemissüsteemina, teatakse üldiselt VKEde turgudena, kasvuturgudena või noorte turgudena. Mitmepoolsete kauplemissüsteemide alla uue alaliigi, VKEde kasvuturu loomine ja selliste turgude registreerimine parandaks nende nähtavust ja staatust ning aitaks kaasa ühiste üleeuroopaliste reguleerivate standardite väljatöötamisele selliste turgude jaoks.
  Tähelepanu tuleks keskendada sellele, kuidas pakkuda tulevasi õigusakte nimetatud turu, mis on investoritele atraktiivne, kui uue väärtusteklassi kasutamise edasiseks toetamiseks ja edendamiseks. Kogu ülejäänud ELi tururegulatsioon tuleb ajakohastada, et tagada halduskoormuse vähenemine ning pakkuda enam stiimuleid VKEde registreerimise eest VKEde kasvuturul. |
| --- | --- |

(89)

On soovitav lihtsustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu kapitalile ning toetada väikeste ja keskmise suurusega emitentide vajadustele spetsialiseerunud turgude edasist arengut. Selliseid turge, mida tavapäraselt korraldatakse käesoleva direktiivi kohaselt mitmepoolse kauplemissüsteemina, teatakse üldiselt VKEde turgudena, kasvuturgudena või noorte turgudena. Mitmepoolsete kauplemissüsteemide alla uue alaliigi, VKEde kasvuturu loomine ja selliste turgude registreerimine parandaks nende nähtavust ja staatust ning aitaks kaasa ühiste üleeuroopaliste reguleerivate standardite väljatöötamisele selliste turgude jaoks.
  Tähelepanu tuleks keskendada sellele, kuidas pakkuda tulevasi õigusakte nimetatud turu, mis on investoritele atraktiivne, kui uue väärtusteklassi kasutamise edasiseks toetamiseks ja edendamiseks. Kogu ülejäänud ELi tururegulatsioon tuleb ajakohastada, et tagada halduskoormuse vähenemine ning pakkuda enam stiimuleid VKEde registreerimise eest VKEde kasvuturul.

| (90) | Kõnealuse uue turukategooria suhtes kohaldatavad nõuded peaksid võimaldama piisavalt paindlikkust, et saaks arvesse võtta praegu Euroopas edukalt toimivaid turumudeleid. Nõuded peavad tagama ka investorite kõrgetasemelise kaitse, mis on väga oluline selleks, et suurendada investorite usaldust kõnealuste turgude emitentide vastu, ning samas vähendama nende emitentide tarbetut halduskoormust. Tehakse ettepanek, et delegeeritud õigusaktides või tehnilistes standardites kirjeldatakse üksikasjalikumalt VKEde turgude nõudeid, näiteks seoses sellisele turule kauplemisele lubamise kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(90)

Kõnealuse uue turukategooria suhtes kohaldatavad nõuded peaksid võimaldama piisavalt paindlikkust, et saaks arvesse võtta praegu Euroopas edukalt toimivaid turumudeleid. Nõuded peavad tagama ka investorite kõrgetasemelise kaitse, mis on väga oluline selleks, et suurendada investorite usaldust kõnealuste turgude emitentide vastu, ning samas vähendama nende emitentide tarbetut halduskoormust. Tehakse ettepanek, et delegeeritud õigusaktides või tehnilistes standardites kirjeldatakse üksikasjalikumalt VKEde turgude nõudeid, näiteks seoses sellisele turule kauplemisele lubamise kriteeriumidega.

| (91) | Arvestades, kui oluline on vältida edukalt toimivate turgude kahjustamist, peaks väikestele ja keskmise suurusega emitentidele suunatud turgude korraldajatele jätma võimaluse korraldada turgu käesoleva direktiivi nõuete kohaselt, taotlemata turu registreerimist VKEde kasvuturuna. |
| --- | --- |

(91)

Arvestades, kui oluline on vältida edukalt toimivate turgude kahjustamist, peaks väikestele ja keskmise suurusega emitentidele suunatud turgude korraldajatele jätma võimaluse korraldada turgu käesoleva direktiivi nõuete kohaselt, taotlemata turu registreerimist VKEde kasvuturuna.

| (92) | Ühe liikmesriigi kontaktpunkti poolt teise liikmesriigi kontaktpunkti kaudu vastuvõetud konfidentsiaalset informatsiooni ei tohiks käsitleda üksnes siseriiklikuna. |
| --- | --- |

(92)

Ühe liikmesriigi kontaktpunkti poolt teise liikmesriigi kontaktpunkti kaudu vastuvõetud konfidentsiaalset informatsiooni ei tohiks käsitleda üksnes siseriiklikuna.

| (93) | On vaja lähendada pädevate asutuste volitusi, et rajada teed jõustamise samaväärsele tasemele kogu ühtsel finantsturul. Ühine volituste miinimumkogum koos piisavate vahenditega peaks tagama järelevalve tõhususe. |
| --- | --- |

(93)

On vaja lähendada pädevate asutuste volitusi, et rajada teed jõustamise samaväärsele tasemele kogu ühtsel finantsturul. Ühine volituste miinimumkogum koos piisavate vahenditega peaks tagama järelevalve tõhususe.

| (94) | Pidades silmas mitmepoolsete kauplemissüsteemide märkimisväärset mõju ja turuosa, tuleks tagada, et mitmepoolse kauplemissüsteemi pädeva asutuse ja selle riigi pädeva asutuse vahel, kus mitmepoolne kauplemissüsteem pakub teenuseid, tuleb kehtestada piisav koostöökord. Sarnase arengu ennetamiseks tuleb seda laiendada ka organiseeritud kauplemissüsteemidele. |
| --- | --- |

(94)

Pidades silmas mitmepoolsete kauplemissüsteemide märkimisväärset mõju ja turuosa, tuleks tagada, et mitmepoolse kauplemissüsteemi pädeva asutuse ja selle riigi pädeva asutuse vahel, kus mitmepoolne kauplemissüsteem pakub teenuseid, tuleb kehtestada piisav koostöökord. Sarnase arengu ennetamiseks tuleb seda laiendada ka organiseeritud kauplemissüsteemidele.

| (95) | Et tagada, et investeerimisühingud ja reguleeritud turud, nende tegevust kontrollivad asutused ning investeerimisühingute ja reguleeritud turgude juhtorganite liikmed vastavad käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr .../...[MiFIR] nõuetele ning et neile saab osaks sarnane kohtlemine kogu
  Euroopa Liidus
  , peaksid liikmesriigid kehtestatama haldussanktsioonid ja -meetmed, mis on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Seepärast peaksid liikmesriikide kehtestatud haldussanktsioonid ja -meetmed vastama teatavatele olulistele nõuetele seoses adressaatide, sanktsiooni või meetme kohaldamisel arvessevõetavate kriteeriumide, sanktsioonide ja meetmete avaldamise, sanktsioonide määramise peamiste volituste ja rahaliste halduskaristuste tasemetega. |
| --- | --- |

(95)

Et tagada, et investeerimisühingud ja reguleeritud turud, nende tegevust kontrollivad asutused ning investeerimisühingute ja reguleeritud turgude juhtorganite liikmed vastavad käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr .../...[MiFIR] nõuetele ning et neile saab osaks sarnane kohtlemine kogu
  Euroopa Liidus
  , peaksid liikmesriigid kehtestatama haldussanktsioonid ja -meetmed, mis on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Seepärast peaksid liikmesriikide kehtestatud haldussanktsioonid ja -meetmed vastama teatavatele olulistele nõuetele seoses adressaatide, sanktsiooni või meetme kohaldamisel arvessevõetavate kriteeriumide, sanktsioonide ja meetmete avaldamise, sanktsioonide määramise peamiste volituste ja rahaliste halduskaristuste tasemetega.

| (96) | Eriti peaks pädevatel asutustel olema õigus kehtestada rahalisi karistusi, mis on piisavad, et tasakaalustada loodetavat kasu, ning mis oleksid heidutavad isegi suurtele asutustele ja nende juhtidele. |
| --- | --- |

(96)

Eriti peaks pädevatel asutustel olema õigus kehtestada rahalisi karistusi, mis on piisavad, et tasakaalustada loodetavat kasu, ning mis oleksid heidutavad isegi suurtele asutustele ja nende juhtidele.

| (97) | Sanktsioonide ühetaoliseks kohaldamiseks kõigis liikmesriikides peaksid liikmesriigid tagama, et haldussanktsioonide ja -meetmete liiki ning rahaliste karistuste taset kindlaks määrates võtavad pädevad asutused arvesse kõiki seonduvaid asjaolusid. |
| --- | --- |

(97)

Sanktsioonide ühetaoliseks kohaldamiseks kõigis liikmesriikides peaksid liikmesriigid tagama, et haldussanktsioonide ja -meetmete liiki ning rahaliste karistuste taset kindlaks määrates võtavad pädevad asutused arvesse kõiki seonduvaid asjaolusid.

| (98) | Et tagada, et meetmetel on avalikkusele hoiatav mõju, tuleks sanktsioonid tavaliselt avaldada, välja arvatud teatavatel täpselt määratletud asjaoludel. |
| --- | --- |

(98)

Et tagada, et meetmetel on avalikkusele hoiatav mõju, tuleks sanktsioonid tavaliselt avaldada, välja arvatud teatavatel täpselt määratletud asjaoludel.

| (99) | Et avastada võimalikud rikkumised, peaks pädevatel asutustel olema vajalikud uurimisvolitused ning nad peaksid kehtestama tõhusad
  ja usaldusväärsed
  mehhanismid, et toetada võimalikest või tegelikest rikkumistest teatamist
  , muu hulgas tuleks kaitsta töötajaid, kes teavitavad omaenda asutuses toime pandud rikkumistest
  . Kõnealused mehhanismid ei tohi mõjutada süüdistatud isikute piisavaid kaitsemeetmeid. Tuleks kehtestada kord, millega saaks tagada süüdistatava isiku õiguse kaitsele ja ärakuulamisele enne tema suhtes lõpliku otsuse vastuvõtmist ning õiguse taotleda kohtust õiguskaitset tema suhtes tehtud otsuse vastu. |
| --- | --- |

(99)

Et avastada võimalikud rikkumised, peaks pädevatel asutustel olema vajalikud uurimisvolitused ning nad peaksid kehtestama tõhusad
  ja usaldusväärsed
  mehhanismid, et toetada võimalikest või tegelikest rikkumistest teatamist
  , muu hulgas tuleks kaitsta töötajaid, kes teavitavad omaenda asutuses toime pandud rikkumistest
  . Kõnealused mehhanismid ei tohi mõjutada süüdistatud isikute piisavaid kaitsemeetmeid. Tuleks kehtestada kord, millega saaks tagada süüdistatava isiku õiguse kaitsele ja ärakuulamisele enne tema suhtes lõpliku otsuse vastuvõtmist ning õiguse taotleda kohtust õiguskaitset tema suhtes tehtud otsuse vastu.

| (100) | Käesolev direktiiv peaks osutama nii haldussanktsioonidele kui ka -meetmetele, et katta kõik meetmed, mida kohaldatakse rikkumise järel, ning mille eesmärk on ennetada tulevasi rikkumisi, olenemata sellest, kas need siseriikliku õiguse kohaselt liigituvad sanktsiooniks või meetmeks. |
| --- | --- |

(100)

Käesolev direktiiv peaks osutama nii haldussanktsioonidele kui ka -meetmetele, et katta kõik meetmed, mida kohaldatakse rikkumise järel, ning mille eesmärk on ennetada tulevasi rikkumisi, olenemata sellest, kas need siseriikliku õiguse kohaselt liigituvad sanktsiooniks või meetmeks.

| (101) | Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kriminaalkaristusi käsitlevate õigusaktide mis tahes sätete kohaldamist.
  Ilma et see piiraks liikmesriikide õigussüsteemide kohaldamist, peaksid liikmesriigid tagama, et juhul, kui esineb väiteid selle kohta, et investeerimisühingu või turu korraldaja juhatuse liige on rikkunud käesoleva direktiivi või määruse (EL) nr .../... [finantsinstrumentide turgude määruse] sätteid või pannud toime õigusrikkumise seoses asjadega, mis kuuluvad nimetatud õigusaktide reguleerimisalasse, võib isiklikult tema suhtes algatada kriminaal- või tsiviilmenetluse. |
| --- | --- |

(101)

Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kriminaalkaristusi käsitlevate õigusaktide mis tahes sätete kohaldamist.
  Ilma et see piiraks liikmesriikide õigussüsteemide kohaldamist, peaksid liikmesriigid tagama, et juhul, kui esineb väiteid selle kohta, et investeerimisühingu või turu korraldaja juhatuse liige on rikkunud käesoleva direktiivi või määruse (EL) nr .../... [finantsinstrumentide turgude määruse] sätteid või pannud toime õigusrikkumise seoses asjadega, mis kuuluvad nimetatud õigusaktide reguleerimisalasse, võib isiklikult tema suhtes algatada kriminaal- või tsiviilmenetluse.

| (102) | Klientide kaitset silmas pidades ja ilma et see piiraks klientide õigust kohtuasja algatamiseks, on asjakohane, et liikmesriigid tagavad, et vaidluste kohtuväliseks lahendamiseks asutatakse riiklikud või eraõiguslikud asutused, mis teevad koostööd piiriüleste vaidluste lahendamisel, võttes arvesse komisjoni 30. märtsi 1998. aasta soovitust 98/257/EÜ tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise eest vastutavate asutuste suhtes kohaldatavate põhimõtete kohta (27) ning komisjoni 4. aprilli 2001. aasta soovitust 2001/310/EÜ tarbijavaidluste konsensuslikul lahendamisel osalevaid kohtuväliseid asutusi käsitlevate põhimõtete kohta (28). Kaebuste lahendamist ja õiguskaitsemenetlust reguleerivate sätete rakendamisel tuleks liikmesriike julgustada kasutama olemasolevaid piiriülese koostöö mehhanisme, eelkõige finantsteenustega seotud kaebuste võrgustikku (FIN-Net). |
| --- | --- |

(102)

Klientide kaitset silmas pidades ja ilma et see piiraks klientide õigust kohtuasja algatamiseks, on asjakohane, et liikmesriigid tagavad, et vaidluste kohtuväliseks lahendamiseks asutatakse riiklikud või eraõiguslikud asutused, mis teevad koostööd piiriüleste vaidluste lahendamisel, võttes arvesse komisjoni 30. märtsi 1998. aasta soovitust 98/257/EÜ tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise eest vastutavate asutuste suhtes kohaldatavate põhimõtete kohta (27) ning komisjoni 4. aprilli 2001. aasta soovitust 2001/310/EÜ tarbijavaidluste konsensuslikul lahendamisel osalevaid kohtuväliseid asutusi käsitlevate põhimõtete kohta (28). Kaebuste lahendamist ja õiguskaitsemenetlust reguleerivate sätete rakendamisel tuleks liikmesriike julgustada kasutama olemasolevaid piiriülese koostöö mehhanisme, eelkõige finantsteenustega seotud kaebuste võrgustikku (FIN-Net).

| (103) | Mis tahes teabevahetus või -edastus pädevate asutuste, muude asutuste, organite või isikute vahel peaks toimuma kooskõlas isikuandmete kolmandatele riikidele üleandmise eeskirjadega vastavalt direktiivile 95/46/EÜ. ESMA-poolne mis tahes isikuandmete vahetus kolmandate riikidega või andmete edastamine kolmandatele riikidele peaks toimuma kooskõlas määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud isikuandmete edastamise eeskirjadega. |
| --- | --- |

(103)

Mis tahes teabevahetus või -edastus pädevate asutuste, muude asutuste, organite või isikute vahel peaks toimuma kooskõlas isikuandmete kolmandatele riikidele üleandmise eeskirjadega vastavalt direktiivile 95/46/EÜ. ESMA-poolne mis tahes isikuandmete vahetus kolmandate riikidega või andmete edastamine kolmandatele riikidele peaks toimuma kooskõlas määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud isikuandmete edastamise eeskirjadega.

| (104) | On vaja tugevdada siseriiklike pädevate asutuste vahelist teabevahetust reguleerivaid sätteid ja tugevdada nende vastastikuse abi osutamise ja koostöökohustust. Kasvava piiriülese tegevuse tõttu peaks pädevad asutused varustama üksteist nende ülesannete täitmiseks asjakohase teabega, et tagada käesoleva direktiivi tõhus jõustamine, sealhulgas olukordades, kus rikkumised või oletatavad rikkumised võivad puudutada kahe või enama liikmesriigi ametiasutusi. Teabevahetuses on vajalik range ametisaladuse nõue, et tagada kõnealuse teabe sujuv üleandmine ja eriõiguste kaitse.
  ▐ |
| --- | --- |

(104)

On vaja tugevdada siseriiklike pädevate asutuste vahelist teabevahetust reguleerivaid sätteid ja tugevdada nende vastastikuse abi osutamise ja koostöökohustust. Kasvava piiriülese tegevuse tõttu peaks pädevad asutused varustama üksteist nende ülesannete täitmiseks asjakohase teabega, et tagada käesoleva direktiivi tõhus jõustamine, sealhulgas olukordades, kus rikkumised või oletatavad rikkumised võivad puudutada kahe või enama liikmesriigi ametiasutusi. Teabevahetuses on vajalik range ametisaladuse nõue, et tagada kõnealuse teabe sujuv üleandmine ja eriõiguste kaitse.

▐

| (106) | Komisjonile tuleks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida õigus võtta vastu akte üksikasjade kohta, mis on seotud eranditega,
  teatavate
  mõistete
  täpsustamisega
  , investeerimisühingu kavandatava osaluse hindamise kriteeriumidega, investeerimisühingute organisatsiooniliste nõuetega, huvide konfliktide lahendamisega, äritegevuse eeskirjadega investeerimisteenuste osutamisel, korralduste täitmisega kliendile kõige soodsamatel tingimustel, klientide korralduste käsitlemisega, võrdsete vastaspooltega tehtud tehingutega, VKEde kasvuturgudega, kolmandate riikide äriühingute algkapitali hindamise tingimustega, süsteemide vastupidavusega seotud meetmetega, kauplemispiirangutega ja elektroonilise kauplemisega, finantsinstrumentide kauplemisele lubamisega, nendega kauplemise peatamise ja lõpetamisega, koondpositsioonide keskse avaldamisega kauplejate kategooriate lõikes
  , teabe avalikustamiseks tunnustatud kauplemisteabearuandluses, kauplemiskoondteabe pakkujate poolt andmevoogude kättesaadavaks tegemiseks ning tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujate poolt teabe avalikustamiseks mõistliku kommertsaluse mõiste selgitamisega, kauplemiskoondteabe pakkujate teavitamiskohustuse üksikasjade selgitamisega
  ja pädevate asutuste vahelise koostööga. Eriti oluline on seejuures, et komisjon peab ettevalmistava töö käigus nõuetekohaseid konsultatsioone, sealhulgas ka ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(106)

Komisjonile tuleks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida õigus võtta vastu akte üksikasjade kohta, mis on seotud eranditega,
  teatavate
  mõistete
  täpsustamisega
  , investeerimisühingu kavandatava osaluse hindamise kriteeriumidega, investeerimisühingute organisatsiooniliste nõuetega, huvide konfliktide lahendamisega, äritegevuse eeskirjadega investeerimisteenuste osutamisel, korralduste täitmisega kliendile kõige soodsamatel tingimustel, klientide korralduste käsitlemisega, võrdsete vastaspooltega tehtud tehingutega, VKEde kasvuturgudega, kolmandate riikide äriühingute algkapitali hindamise tingimustega, süsteemide vastupidavusega seotud meetmetega, kauplemispiirangutega ja elektroonilise kauplemisega, finantsinstrumentide kauplemisele lubamisega, nendega kauplemise peatamise ja lõpetamisega, koondpositsioonide keskse avaldamisega kauplejate kategooriate lõikes
  , teabe avalikustamiseks tunnustatud kauplemisteabearuandluses, kauplemiskoondteabe pakkujate poolt andmevoogude kättesaadavaks tegemiseks ning tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujate poolt teabe avalikustamiseks mõistliku kommertsaluse mõiste selgitamisega, kauplemiskoondteabe pakkujate teavitamiskohustuse üksikasjade selgitamisega
  ja pädevate asutuste vahelise koostööga. Eriti oluline on seejuures, et komisjon peab ettevalmistava töö käigus nõuetekohaseid konsultatsioone, sealhulgas ka ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (107) | Ühesuguste tingimuste tagamiseks käesoleva direktiivi rakendamisel tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Need volitused
  peaksid olema
  seotud
  tegeliku
  samaväärsuse otsuse vastuvõtmisega kolmandate riikide õigus- ja järelevalveraamistiku kohta seoses kolmandate riikide äriühingute teenuste osutamisega ▐ ja neid tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (29). |
| --- | --- |

(107)

Ühesuguste tingimuste tagamiseks käesoleva direktiivi rakendamisel tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Need volitused
  peaksid olema
  seotud
  tegeliku
  samaväärsuse otsuse vastuvõtmisega kolmandate riikide õigus- ja järelevalveraamistiku kohta seoses kolmandate riikide äriühingute teenuste osutamisega ▐ ja neid tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (29).

| (108) | Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid tagama kogu
  Euroopa Liidus
  järjepideva ühtlustamise ning hoiustajate, investorite ja tarbijate piisava kaitse. Kuna ESMA-l on põhjalikud eriteadmised, oleks asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid.
  Tagamaks pideva investorite ja tarbijate kaitse kõigis finantsteenuste sektorites, peab ESMA täitma oma ülesanded võimalikult ulatuslikult tihedas koostöös kahe teise Euroopa järelevalveasutusega Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee raamistikus. |
| --- | --- |

(108)

Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid tagama kogu
  Euroopa Liidus
  järjepideva ühtlustamise ning hoiustajate, investorite ja tarbijate piisava kaitse. Kuna ESMA-l on põhjalikud eriteadmised, oleks asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid.
  Tagamaks pideva investorite ja tarbijate kaitse kõigis finantsteenuste sektorites, peab ESMA täitma oma ülesanded võimalikult ulatuslikult tihedas koostöös kahe teise Euroopa järelevalveasutusega Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee raamistikus.

| (109) | Komisjon peaks vastu võtma ESMA poolt välja töötatud regulatiivsed tehnilised standardid
  , milles täpsustatakse kriteeriumid, millega teha kindlaks, kas tegevusala on põhitegevusala kõrvaltegevuseks,
  seoses investeerimisühingutele tegevuslubade andmise või sellest keeldumise menetlustega, juhtorganitele esitatavate nõuetega, olulise osaluse omandamisega, kohustusega täita korraldusi kliendile kõige soodsamatel tingimustel, koostöö ja teabevahetusega, investeerimisteenuste osutamise ja investeerimistegevuse vabadusega, filiaalide asutamisega, kolmandate riikide äriühingute teenuste osutamisega,
  piirangutega teatavate kauba tuletisinstrumentide osaluse suhtes ja teiste kauba tuletisinstrumentide suhtes kohaldatava positsioonikontrolli täpsustamisega
  , aruandlusteenuste pakkujatele tegevuslubade andmise ja sellest keeldumise menetlustega, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate ja kauplemiskoondteabe pakkujate organisatsiooniliste nõuetega ning pädevate asutuste vahelise koostööga. Komisjon peaks võtma kõnealused regulatiivsed tehnilised standardid vastu ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaste delegeeritud õigusaktidega ning kooskõlas määruse (EL) nr
  1095/2010
  artiklitega 10-14. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon peaks vastu võtma ESMA poolt välja töötatud regulatiivsed tehnilised standardid
  , milles täpsustatakse kriteeriumid, millega teha kindlaks, kas tegevusala on põhitegevusala kõrvaltegevuseks,
  seoses investeerimisühingutele tegevuslubade andmise või sellest keeldumise menetlustega, juhtorganitele esitatavate nõuetega, olulise osaluse omandamisega, kohustusega täita korraldusi kliendile kõige soodsamatel tingimustel, koostöö ja teabevahetusega, investeerimisteenuste osutamise ja investeerimistegevuse vabadusega, filiaalide asutamisega, kolmandate riikide äriühingute teenuste osutamisega,
  piirangutega teatavate kauba tuletisinstrumentide osaluse suhtes ja teiste kauba tuletisinstrumentide suhtes kohaldatava positsioonikontrolli täpsustamisega
  , aruandlusteenuste pakkujatele tegevuslubade andmise ja sellest keeldumise menetlustega, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate ja kauplemiskoondteabe pakkujate organisatsiooniliste nõuetega ning pädevate asutuste vahelise koostööga. Komisjon peaks võtma kõnealused regulatiivsed tehnilised standardid vastu ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaste delegeeritud õigusaktidega ning kooskõlas määruse (EL) nr
  1095/2010
  artiklitega 10-14.

| (110) | Komisjonil peaks olema ka õigus võtta vastu ESMA poolt välja töötatud rakenduslikud tehnilised standardid seoses investeerimisühingutele tegevuslubade andmise või sellest keeldumise menetlustega, olulise osaluse omandamisega, tehingute lõpuleviimise protsessiga mitmepoolses kauplemissüsteemis ja organiseeritud kauplemissüsteemide, instrumentidega kauplemise peatamise või lõpetamisega, investeerimisteenuste osutamise ja investeerimistegevuse vabadusega, filiaalide asutamisega, kolmandate riikide äriühingute teenuste osutamisega, positsioonidest teatamisega kauplejate kategooriate lõikes, teabe esitamisega ESMA-le, koostöökohustusega, pädevate asutuste vahelise koostööga, teabevahetusega ning konsulteerimisega enne tegevuslubade andmist.
  Komisjon peaks võtma need rakenduslikud tehnilised standardid vastu ELi toimimise lepingu artikli 291 kohaste rakendusaktidega ning kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15. |
| --- | --- |

(110)

Komisjonil peaks olema ka õigus võtta vastu ESMA poolt välja töötatud rakenduslikud tehnilised standardid seoses investeerimisühingutele tegevuslubade andmise või sellest keeldumise menetlustega, olulise osaluse omandamisega, tehingute lõpuleviimise protsessiga mitmepoolses kauplemissüsteemis ja organiseeritud kauplemissüsteemide, instrumentidega kauplemise peatamise või lõpetamisega, investeerimisteenuste osutamise ja investeerimistegevuse vabadusega, filiaalide asutamisega, kolmandate riikide äriühingute teenuste osutamisega, positsioonidest teatamisega kauplejate kategooriate lõikes, teabe esitamisega ESMA-le, koostöökohustusega, pädevate asutuste vahelise koostööga, teabevahetusega ning konsulteerimisega enne tegevuslubade andmist.
  Komisjon peaks võtma need rakenduslikud tehnilised standardid vastu ELi toimimise lepingu artikli 291 kohaste rakendusaktidega ning kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.

| (111) | Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles ta hindab organiseeritud kauplemissüsteemide toimimist, VKEde kasvuturgude kauplemiskorra toimimist, automaatse ja välkkauplemise suhtes kohaldatavate nõuete mõju, kogemusi teatavate toodete või tavade keelamise mehhanismiga ning kauba tuletisinstrumentide turgudega seotud meetmete mõju. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles ta hindab organiseeritud kauplemissüsteemide toimimist, VKEde kasvuturgude kauplemiskorra toimimist, automaatse ja välkkauplemise suhtes kohaldatavate nõuete mõju, kogemusi teatavate toodete või tavade keelamise mehhanismiga ning kauba tuletisinstrumentide turgudega seotud meetmete mõju.

| (112) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärk – luua ühtne finantsturg, kus kaitstakse tõhusalt investoreid ja tagatakse turu üldine tõhusus ja terviklikkus – nõuab seoses
  Euroopa Liidus
  tegevusloa saanud investeerimisühingutega ühiste regulatiivsete nõuete kehtestamist, mis käsitlevad reguleeritud turgude ja muude kauplemissüsteemide toimimist, et vältida Euroopa finantssüsteemi kui terviku toimimise õõnestamist ühe turu läbipaistmatuse ja häirete tõttu, ning seda on käesoleva direktiivi ulatuse ja mõjude tõttu võimalik paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale, kui on vaja nimetatud eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(112)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärk – luua ühtne finantsturg, kus kaitstakse tõhusalt investoreid ja tagatakse turu üldine tõhusus ja terviklikkus – nõuab seoses
  Euroopa Liidus
  tegevusloa saanud investeerimisühingutega ühiste regulatiivsete nõuete kehtestamist, mis käsitlevad reguleeritud turgude ja muude kauplemissüsteemide toimimist, et vältida Euroopa finantssüsteemi kui terviku toimimise õõnestamist ühe turu läbipaistmatuse ja häirete tõttu, ning seda on käesoleva direktiivi ulatuse ja mõjude tõttu võimalik paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale, kui on vaja nimetatud eesmärgi saavutamiseks.

| (113) | Kauplemiskoondteabe pakkumist omakapitaliinstrumentide puhul ei peeta nii raskeks kui muude instrumentide puhul ning võimalikud pakkujad peaksid eelnevalt omandama kogemusi omakapitaliinstrumentidega. Nõuetekohase kauplemiskoondteabe pakkumise lihtsustamiseks muude instrumentide puhul tuleks seetõttu asjaomase sätte ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklike meetmete kohaldamise tähtaega pikendada.
  Sellegipoolest on praegu asjakohane sätestada avaliku lahenduse väljaarendamine juhul, kui kommertslahendus ei too kaasa tõhusa ja tervikliku konsolideeritud börsiteabe õigeaegset edastamist. |
| --- | --- |

(113)

Kauplemiskoondteabe pakkumist omakapitaliinstrumentide puhul ei peeta nii raskeks kui muude instrumentide puhul ning võimalikud pakkujad peaksid eelnevalt omandama kogemusi omakapitaliinstrumentidega. Nõuetekohase kauplemiskoondteabe pakkumise lihtsustamiseks muude instrumentide puhul tuleks seetõttu asjaomase sätte ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklike meetmete kohaldamise tähtaega pikendada.
  Sellegipoolest on praegu asjakohane sätestada avaliku lahenduse väljaarendamine juhul, kui kommertslahendus ei too kaasa tõhusa ja tervikliku konsolideeritud börsiteabe õigeaegset edastamist.

| (113 a) | Et arendada edasi väärtpabereid reguleerivat liidu raamistikku, peaks komisjon esitama ettepaneku väärpaberitega seotud õigust käsitleva määruse kohta, milles täpsustatakse veelgi finantsinstrumentide hoidmise ja haldamise mõistet, ning peaks samuti koostöös ESMA, Euroopa järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga edendama identifitseerimistunnuste ja sõnumite standardiseerimist, et võimaldada reaalaja lähedaselt tehingute analüüsi ning keerukate tootestruktuuride tuvastamist, nt kui toode sisaldab tuletisinstrumente või repolepinguid. |
| --- | --- |

(113 a)

Et arendada edasi väärtpabereid reguleerivat liidu raamistikku, peaks komisjon esitama ettepaneku väärpaberitega seotud õigust käsitleva määruse kohta, milles täpsustatakse veelgi finantsinstrumentide hoidmise ja haldamise mõistet, ning peaks samuti koostöös ESMA, Euroopa järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga edendama identifitseerimistunnuste ja sõnumite standardiseerimist, et võimaldada reaalaja lähedaselt tehingute analüüsi ning keerukate tootestruktuuride tuvastamist, nt kui toode sisaldab tuletisinstrumente või repolepinguid.

| (114) | Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust isikuandmete kaitsele, ettevõtlusvabadust, õigust tarbijakaitsele, õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ja sama rikkumise eest teistkordse kohtumõistmise ja karistamise keelamist, ning seda rakendatakse kooskõlas kõnealuste õiguste ja põhimõtetega, |
| --- | --- |

(114)

Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust isikuandmete kaitsele, ettevõtlusvabadust, õigust tarbijakaitsele, õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ja sama rikkumise eest teistkordse kohtumõistmise ja karistamise keelamist, ning seda rakendatakse kooskõlas kõnealuste õiguste ja põhimõtetega,

| (114 a) | Euroopa andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud. |
| --- | --- |

(114 a)

Euroopa andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I   JAOTIS

MÕISTED JA REGULEERIMIALA

Artikkel 1

Reguleerimisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse investeerimisühingute, reguleeritud turgude, andmeedastusteenuste osutajate ja kolmandate riikide selliste äriühingute suhtes, mis osutavad investeerimisteenuseid või tegelevad investeerimisega
  Euroopa Liidus
  .

2.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse nõuded seoses järgmisega:

| a) | investeerimisühingute tegevusload ja tegutsemistingimused; |
| --- | --- |

a)

investeerimisühingute tegevusload ja tegutsemistingimused;

| b) | investeerimisteenused ja -tegevus, mida osutavad või teostavad kolmandate riikide äriühingud filiaali asutamise teel; |
| --- | --- |

b)

investeerimisteenused ja -tegevus, mida osutavad või teostavad kolmandate riikide äriühingud filiaali asutamise teel;

| c) | reguleeritud turgude tegevusload ja tegutsemine; |
| --- | --- |

c)

reguleeritud turgude tegevusload ja tegutsemine;

| d) | andmeedastusteenuste osutajate tegevusload ja tegevus ning |
| --- | --- |

d)

andmeedastusteenuste osutajate tegevusload ja tegevus ning

| e) | pädevate asutuste teostatav järelevalve, koostöö ja jõustamine. |
| --- | --- |

e)

pädevate asutuste teostatav järelevalve, koostöö ja jõustamine.

3.   
  Käesolevat direktiivi
  kohaldatakse ka direktiivi 2006/48/EÜ alusel tegevusloa saanud krediidiasutuste suhtes, kui nad osutavad üht või mitut investeerimisteenust ja/või teostavad investeerimistegevust,
  ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes,
  kui nad teostavad müügitegevust ja klientide nõustamist seoses hoiustega, v.a hoiused, mille tulumäär on kindlaks määratud intressimäära alusel
  (struktureeritud hoiused)
  .

▐

3 a.
     
  Kindlustusandjate ja kindlustusvahendajate suhtes, sh seotud kindlustusvahendajate suhtes, kellele on antud tegevusluba või kes on registreeritud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiivi 2002/83/EÜ (elukindlustuse kohta) (30), direktiivi 2002/92/EÜ või direktiivi 2009/138/EÜ alusel, kohaldatakse juhul, kui nad teostavad müügitegevust või nõustavad kliente seoses kindlustuspõhiste investeeringutega, ka järgmisi sätteid:

| — | artikli 16 lõige 3; |
| --- | --- |

—

artikli 16 lõige 3;

| — | artiklid 23–26 ning |
| --- | --- |

—

artiklid 23–26 ning

| — | artiklid 69–80 ja 83–91, kui see on vajalik selleks, et pädevad asutused saaksid kohaldada esimeses ja teises taandes osutatud artikleid kindlustuspõhiste investeeringute suhtes. |
| --- | --- |

—

artiklid 69–80 ja 83–91, kui see on vajalik selleks, et pädevad asutused saaksid kohaldada esimeses ja teises taandes osutatud artikleid kindlustuspõhiste investeeringute suhtes.

Artikkel 2

Erandid

1.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata:

| a) | kindlustusandjate ega ettevõtjate suhtes, kes tegelevad direktiivis 2009/138/EÜ osutatud edasikindlustuse või retrosessiooniga,
  ilma et see piiraks artikli 1 lõike 3 a kohaldamist
  ; |
| --- | --- |

a)

kindlustusandjate ega ettevõtjate suhtes, kes tegelevad direktiivis 2009/138/EÜ osutatud edasikindlustuse või retrosessiooniga,
  ilma et see piiraks artikli 1 lõike 3 a kohaldamist
  ;

| b) | isikute suhtes, kes osutavad investeerimisteenuseid üksnes oma emaettevõtjale, oma tütarettevõtjatele või oma emaettevõtja teistele tütarettevõtjatele; |
| --- | --- |

b)

isikute suhtes, kes osutavad investeerimisteenuseid üksnes oma emaettevõtjale, oma tütarettevõtjatele või oma emaettevõtja teistele tütarettevõtjatele;

| c) | isikute suhtes, kes osutavad investeerimisteenust juhuti muu kutsetegevuse hulgas, kui seda tegevust reguleerivad õigus- või haldusnormid ▐; |
| --- | --- |

c)

isikute suhtes, kes osutavad investeerimisteenust juhuti muu kutsetegevuse hulgas, kui seda tegevust reguleerivad õigus- või haldusnormid ▐;

| d) | isikute suhtes, kes ei osuta investeerimisteenuseid ega tegele muuga kui oma arvel kauplemisega, välja arvatud juhul, kui nad






  i) | on turutegijad; |
| --- | --- | --- |

d)

isikute suhtes, kes ei osuta investeerimisteenuseid ega tegele muuga kui oma arvel kauplemisega, välja arvatud juhul, kui nad

i)

on turutegijad;

| ii) | on reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi liikmed või osalised
  või neil on otsene turulepääs kauplemiskohale
  ; |
| --- | --- |

ii)

on reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi liikmed või osalised
  või neil on otsene turulepääs kauplemiskohale
  ;

| ii a) | tegelevad algoritmkauplemisega; |
| --- | --- |

ii a)

tegelevad algoritmkauplemisega;

| ii b) | arvestades nende kauplemistegevuse ulatust, omavad pädeva asutuse hinnangul olulist turupositsiooni; või |
| --- | --- |

ii b)

arvestades nende kauplemistegevuse ulatust, omavad pädeva asutuse hinnangul olulist turupositsiooni; või

| iii) | kauplevad oma arvel, täites kliendi korraldusi. |
| --- | --- |

iii)

kauplevad oma arvel, täites kliendi korraldusi.

| e) | isikute suhtes, kes osutavad investeerimisteenuseid, mis seisnevad üksnes töövõtjaosalusega süsteemide haldamises; |
| --- | --- |

e)

isikute suhtes, kes osutavad investeerimisteenuseid, mis seisnevad üksnes töövõtjaosalusega süsteemide haldamises;

| f) | isikute suhtes, kes osutavad investeerimisteenuseid, mis seisnevad üksnes töövõtjaosalusega süsteemide haldamises ja investeerimisteenuste osutamises üksnes oma emaettevõtjale, oma tütarettevõtjatele või oma emaettevõtja teistele tütarettevõtjatele; |
| --- | --- |

f)

isikute suhtes, kes osutavad investeerimisteenuseid, mis seisnevad üksnes töövõtjaosalusega süsteemide haldamises ja investeerimisteenuste osutamises üksnes oma emaettevõtjale, oma tütarettevõtjatele või oma emaettevõtja teistele tütarettevõtjatele;

| g) | EKPSi liikmete suhtes ja teiste
  Euroopa Liidus
  samu ülesandeid täitvate ametiasutuste suhtes, samuti teiste ametiasutuste suhtes, mille ülesanne on riigivõla haldamine või mis on kaasatud riigivõla haldamisse
  Euroopa Liidus
  , ning selliste rahvusvaheliste asutuste suhtes, mille liikmeskonda kuulub
  kolm või enam
  liikmesriiki
  ning mille ülesanne on riigivõla haldamine või mis on kaasatud riigivõla haldamisse
  ; |
| --- | --- |

g)

EKPSi liikmete suhtes ja teiste
  Euroopa Liidus
  samu ülesandeid täitvate ametiasutuste suhtes, samuti teiste ametiasutuste suhtes, mille ülesanne on riigivõla haldamine või mis on kaasatud riigivõla haldamisse
  Euroopa Liidus
  , ning selliste rahvusvaheliste asutuste suhtes, mille liikmeskonda kuulub
  kolm või enam
  liikmesriiki
  ning mille ülesanne on riigivõla haldamine või mis on kaasatud riigivõla haldamisse
  ;

| h) | ühisinvesteerimisettevõtjate ega pensionifondide suhtes, olenemata sellest, kas nad on
  Euroopa Liidu
  tasandil ühtlustatud või mitte, ning selliste ettevõtjate depositooriumide ja juhtide suhtes; |
| --- | --- |

h)

ühisinvesteerimisettevõtjate ega pensionifondide suhtes, olenemata sellest, kas nad on
  Euroopa Liidu
  tasandil ühtlustatud või mitte, ning selliste ettevõtjate depositooriumide ja juhtide suhtes;

| i) | isikute suhtes, kes:








  i) | kauplevad oma arvel finantsinstrumentidega, välja arvatud isikud, kes kliendi korraldusi täites kauplevad oma arvel, |
| --- | --- | --- |

i)

isikute suhtes, kes:

i)

kauplevad oma arvel finantsinstrumentidega, välja arvatud isikud, kes kliendi korraldusi täites kauplevad oma arvel,

| ii) | osutavad investeerimisteenuseid, v.a oma arvel kaubeldes, üksnes oma emaettevõtjale, oma tütarettevõtjatele või oma emaettevõtja tütarettevõtjatele, või |
| --- | --- |

ii)

osutavad investeerimisteenuseid, v.a oma arvel kaubeldes, üksnes oma emaettevõtjale, oma tütarettevõtjatele või oma emaettevõtja tütarettevõtjatele, või

| iii) | osutavad investeerimisteenuseid, v.a oma arvel kaubeldes, seoses kauba tuletisinstrumentidega või tuletislepingutega, mis on hõlmatud I lisa C punktis 10, või seoses saastekvootide ja nende tuletisinstrumentidega oma põhitegevusala klientidele, |
| --- | --- |

iii)

osutavad investeerimisteenuseid, v.a oma arvel kaubeldes, seoses kauba tuletisinstrumentidega või tuletislepingutega, mis on hõlmatud I lisa C punktis 10, või seoses saastekvootide ja nende tuletisinstrumentidega oma põhitegevusala klientidele,

tingimusel et igal juhul

| — | on tegemist nende põhitegevusala kõrvaltegevusega
  konsolideeritud või mittekonsolideeritud
  grupi tasandil ja põhitegevusalaks ei ole investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi mõistes või pangandusteenuste osutamine direktiivi 2006/48/EÜ alusel
  või kauba tuletisinstrumentide suhtes turutegijana toimimine
  ; |
| --- | --- |

—

on tegemist nende põhitegevusala kõrvaltegevusega
  konsolideeritud või mittekonsolideeritud
  grupi tasandil ja põhitegevusalaks ei ole investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi mõistes või pangandusteenuste osutamine direktiivi 2006/48/EÜ alusel
  või kauba tuletisinstrumentide suhtes turutegijana toimimine
  ;

| — | teavitavad nad igal aastal pädevat asutust sellest, millisel alusel nad peavad oma punktide i, ii ja iii kohast tegevust oma põhitegevusala kõrvaltegevuseks; |
| --- | --- |

—

teavitavad nad igal aastal pädevat asutust sellest, millisel alusel nad peavad oma punktide i, ii ja iii kohast tegevust oma põhitegevusala kõrvaltegevuseks;

| j) | isikute suhtes, kes pakuvad investeerimisnõustamist muu kutsetegevuse käigus, mis ei ole hõlmatud käesoleva direktiiviga, tingimusel et kõnealust nõustamist ei tasustata eraldi; |
| --- | --- |

j)

isikute suhtes, kes pakuvad investeerimisnõustamist muu kutsetegevuse käigus, mis ei ole hõlmatud käesoleva direktiiviga, tingimusel et kõnealust nõustamist ei tasustata eraldi;

| l) | ühingute suhtes, mille asutajad on Taani ja Soome pensionifondid ja mille ainus eesmärk on kõnealuste ühingute liikmeks olevate pensionifondide vara valitsemine; |
| --- | --- |

l)

ühingute suhtes, mille asutajad on Taani ja Soome pensionifondid ja mille ainus eesmärk on kõnealuste ühingute liikmeks olevate pensionifondide vara valitsemine;

| m) | agenti di cambio suhtes, kelle ülesandeid ja tegevust reguleerib 24. veebruari 1998. aasta Itaalia õigusakti (decreto legislativo) nr 58 artikkel 201; |
| --- | --- |

m)

agenti di cambio suhtes, kelle ülesandeid ja tegevust reguleerib 24. veebruari 1998. aasta Itaalia õigusakti (decreto legislativo) nr 58 artikkel 201;

| n) | direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõikes 4 määratletud põhivõrguettevõtjate või direktiivi 2009/73 artikli 2 punktis 4 määratletud ülekandesüsteemi haldurite suhtes, kui nad täidavad oma ülesandeid, mis tulenevad nimetatud direktiividest, määrustest (EÜ) nr 714/2009 või (EÜ) nr 715/2009 või nende määruste alusel vastuvõetud võrgueeskirjadest või suunistest. |
| --- | --- |

n)

direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõikes 4 määratletud põhivõrguettevõtjate või direktiivi 2009/73 artikli 2 punktis 4 määratletud ülekandesüsteemi haldurite suhtes, kui nad täidavad oma ülesandeid, mis tulenevad nimetatud direktiividest, määrustest (EÜ) nr 714/2009 või (EÜ) nr 715/2009 või nende määruste alusel vastuvõetud võrgueeskirjadest või suunistest.

2.   Käesoleva direktiiviga antud õigused ei laiene teenuste osutamisele osapoolena tehingutes, mida teostavad riigivõlaga tegelevad ametiasutused või EKPSi liikmed, kes täidavad oma ülesandeid, nagu on ette nähtud aluslepinguga ning EKPSi ja Euroopa Keskpanga põhikirjaga, või kes täidavad samaväärseid funktsioone riiklikes parlamentides.

3.   Komisjon võtab artikli 94 kohaselt vastu delegeeritud õigusaktid selliste meetmete kohta, mis on seotud
  lõike 1 punktis c sätestatud erandiga
  , et täpsustada, missugusel juhul toimub tegevus juhuslikult.

▐

3 a.
     
  ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, kas tegevus on põhitegevusala kõrvaltegevus, võttes arvesse vähemalt järgmist:

| a) | missugusel objektiivselt mõõdetaval määral vähendab tegevus kauplemisega või omakapitalipõhise rahastamisega otseselt seotud riske; |
| --- | --- |

a)

missugusel objektiivselt mõõdetaval määral vähendab tegevus kauplemisega või omakapitalipõhise rahastamisega otseselt seotud riske;

| b) | vajadus, et kõrvaltegevus moodustaks tegevusest ainult väikese osa grupi tasandil ja üksuse tasandil, v.a teenuste puhul, mida pakutakse ainult sama grupi teistele liikmetele; |
| --- | --- |

b)

vajadus, et kõrvaltegevus moodustaks tegevusest ainult väikese osa grupi tasandil ja üksuse tasandil, v.a teenuste puhul, mida pakutakse ainult sama grupi teistele liikmetele;

| c) | tegevuse suurus võrreldes põhitegevustega ning tegevuse tähtsus asjaomastel turgudel; |
| --- | --- |

c)

tegevuse suurus võrreldes põhitegevustega ning tegevuse tähtsus asjaomastel turgudel;

| d) | netokrediidiriski riskipositsioonide süsteemselt mittetähtsatele tasemetele piiramise atraktiivsus; |
| --- | --- |

d)

netokrediidiriski riskipositsioonide süsteemselt mittetähtsatele tasemetele piiramise atraktiivsus;

| e) | tegevusega seotud tururiski ulatus võrrelduna põhitegevusalast tuleneva tururiskiga; |
| --- | --- |

e)

tegevusega seotud tururiski ulatus võrrelduna põhitegevusalast tuleneva tururiskiga;

| f) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) (31) artiklis 10 osutatud finantssektorivälise vastaspoole netopositsioonide kogusumma ja riskipositsiooni süsteemne olulisus. |
| --- | --- |

f)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) (31) artiklis 10 osutatud finantssektorivälise vastaspoole netopositsioonide kogusumma ja riskipositsiooni süsteemne olulisus.

ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile [...] (32).

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 3

Valikulised erandid

1.   Liikmesriigid võivad otsustada mitte kohaldada käesolevat direktiivi isikute suhtes, kelle jaoks nad on päritoluliikmesriigiks, tingimusel et kõnealuste isikute tegevus on lubatud ja siseriiklikult reguleeritud, juhul kui need isikud:

| a) | ei tohi hallata klientide vara või väärtpabereid ja kellel seetõttu ei saa kunagi oma klientide ees tekkida võlgu; |
| --- | --- |

a)

ei tohi hallata klientide vara või väärtpabereid ja kellel seetõttu ei saa kunagi oma klientide ees tekkida võlgu;

| b) | ei tohi osutada mis tahes muud investeerimisteenust, välja arvatud investeerimisnõustamine koos vabalt võõrandatavate väärtpaberitega ja ühisinvesteerimisettevõtjate osakutega seotud korralduste vastuvõtmise ja edastamisega või ilma selleta
  ja vabalt võõrandatavate väärtpaberitega ja ühisinvesteerimisettevõtjate osakutega seotud korralduste vastuvõtmise ja edastamisega kliendi algatusel ning |
| --- | --- |

b)

ei tohi osutada mis tahes muud investeerimisteenust, välja arvatud investeerimisnõustamine koos vabalt võõrandatavate väärtpaberitega ja ühisinvesteerimisettevõtjate osakutega seotud korralduste vastuvõtmise ja edastamisega või ilma selleta
  ja vabalt võõrandatavate väärtpaberitega ja ühisinvesteerimisettevõtjate osakutega seotud korralduste vastuvõtmise ja edastamisega kliendi algatusel ning

| c) | kes selle teenuse osutamise käigus võivad korraldusi edastada üksnes:






  i) | investeerimisühingutele, kellele on käesoleva direktiivi alusel välja antud tegevusluba; |
| --- | --- | --- |

c)

kes selle teenuse osutamise käigus võivad korraldusi edastada üksnes:

i)

investeerimisühingutele, kellele on käesoleva direktiivi alusel välja antud tegevusluba;

| ii) | krediidiasutustele, kellele on direktiivi 2006/48/EÜ alusel välja antud tegevusluba; |
| --- | --- |

ii)

krediidiasutustele, kellele on direktiivi 2006/48/EÜ alusel välja antud tegevusluba;

| iii) | selliste investeerimisühingute või krediidiasutuste filiaalidele, kellele on välja antud tegevusluba kolmandas riigis ja kes peavad vastama nende suhtes kehtivatele usaldatavusnormatiividele, mida pädevad asutused peavad vähemalt niisama rangeks kui käesolevas direktiivis või direktiivides 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ sätestatuid; |
| --- | --- |

iii)

selliste investeerimisühingute või krediidiasutuste filiaalidele, kellele on välja antud tegevusluba kolmandas riigis ja kes peavad vastama nende suhtes kehtivatele usaldatavusnormatiividele, mida pädevad asutused peavad vähemalt niisama rangeks kui käesolevas direktiivis või direktiivides 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ sätestatuid;

| iv) | ühisinvesteerimisettevõtjatele, kellele liikmesriigi seaduste alusel on antud tegevusluba oma osakuid avalikult müüa, ja selliste ettevõtjate juhtidele; |
| --- | --- |

iv)

ühisinvesteerimisettevõtjatele, kellele liikmesriigi seaduste alusel on antud tegevusluba oma osakuid avalikult müüa, ja selliste ettevõtjate juhtidele;

| v) | sellistele fikseeritud kapitaliga investeerimisühingutele vastavalt nõukogu 13. detsembri 1976. aasta teise direktiivi 77/91/EMÜ (tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid nõuavad nii aktsionäride kui ka kolmandate isikute huvide kaitseks aktsiaseltside asutamisel EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud äriühingutena ning nende kapitali säilitamisel ja muutmisel, et muuta sellised tagatised võrdväärseteks) (33) artikli 15 lõikele 4, mille väärtpaberid on noteeritud või kauplemisel liikmesriigi reguleeritud turul, |
| --- | --- |

v)

sellistele fikseeritud kapitaliga investeerimisühingutele vastavalt nõukogu 13. detsembri 1976. aasta teise direktiivi 77/91/EMÜ (tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid nõuavad nii aktsionäride kui ka kolmandate isikute huvide kaitseks aktsiaseltside asutamisel EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud äriühingutena ning nende kapitali säilitamisel ja muutmisel, et muuta sellised tagatised võrdväärseteks) (33) artikli 15 lõikele 4, mille väärtpaberid on noteeritud või kauplemisel liikmesriigi reguleeritud turul,

1 a.
     Liikmesriikides kohaldatakse lõikes 1 osutatud isikute suhtes nõudeid, mis on vähemalt samaväärsed käesoleva direktiivi alusel kohaldatavate järgmiste nõuetega,
  võttes arvesse nende suurust, riskiprofiili ja õiguslikku vormi
  :

| a) | tegevuslubade ja pideva järelevalvega seotud tingimused ja menetlused, mis on kehtestatud artikli 5 lõigetega 1 ja 3 ning artiklitega 7, 8, 9, 10, 21, 22 ja 23 ning kooskõlas artiklis 94 sätestatud delegeeritud õigusaktide kaudu komisjoni poolt vastu võetud asjaomaste rakendusmeetmetega; |
| --- | --- |

a)

tegevuslubade ja pideva järelevalvega seotud tingimused ja menetlused, mis on kehtestatud artikli 5 lõigetega 1 ja 3 ning artiklitega 7, 8, 9, 10, 21, 22 ja 23 ning kooskõlas artiklis 94 sätestatud delegeeritud õigusaktide kaudu komisjoni poolt vastu võetud asjaomaste rakendusmeetmetega;

| b) | äritegevusega seotud kohustused, mis on kehtestatud artikli 24 lõigetega 1, 2, 3 ja 5 ning artikli 25 lõigetega 1, 4 ja 5 ning direktiivi 2006/73/EÜ vastavate rakendusmeetmetega; |
| --- | --- |

b)

äritegevusega seotud kohustused, mis on kehtestatud artikli 24 lõigetega 1, 2, 3 ja 5 ning artikli 25 lõigetega 1, 4 ja 5 ning direktiivi 2006/73/EÜ vastavate rakendusmeetmetega;

| c) | artikli 16 lõikes 3 kehtestatud nõuded organisatsioonistruktuuri suhtes ja komisjoni poolt kooskõlas artikliga 94 vastu võetud delegeeritud õigusaktid. |
| --- | --- |

c)

artikli 16 lõikes 3 kehtestatud nõuded organisatsioonistruktuuri suhtes ja komisjoni poolt kooskõlas artikliga 94 vastu võetud delegeeritud õigusaktid.

1 b.
     Liikmesriigid nõuavad, et käesoleva direktiivi reguleerimisalast lõike 1 alusel välja jäetud isikud oleksid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiivi 97/9/EÜ (investeeringute tagamise skeemide kohta) (34) kohaselt hõlmatud investeeringute tagamise skeemiga või nende klientidele samaväärse kaitse tagava süsteemiga.
  Liikmesriigid võivad lubada kutsekindlustust alternatiivse kindlustuskaitsena, kui see on lõike 1 alusel sobilik ja proportsionaalne seoses käesoleva direktiivi kohaldamisalast vabastatud isikute suuruse, riskiprofiili ja õigusliku iseloomuga. Liikmesriigid tagavad, et isikud, kes on lõike 1 kohaselt käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jäetud ning kes müüvad jaeklientidele finantsinstrumente või pakuvad jaeklientidele investeerimisnõustamist või portfellivalitsemise teenust, peavad järgima investorikaitse eeskirju, mis on samaväärsed artikli 16 lõigete 6 ja 7 ning artiklite 24 ja 25 sätetega.

2.   Lõike 1 kohaselt käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jäetud isikud ei või saada kasu teenuste osutamise ja/või tegutsemise ega filiaalide asutamise vabadusest, nagu on ette nähtud vastavalt artiklites 36 ja 37.

3.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja ESMA-le, kui nad kasutavad käesoleva artikliga ette nähtud võimalust, ning tagavad, et kõikide lõike 1 alusel tehtud erandite puhul oleks märgitud selle kooskõla käesoleva artikliga.

4.   Liikmesriigid edastavad ESMA-le siseriikliku õiguse sätted, mis on analoogsed lõike 1 kohaste käesoleva direktiivi nõuetega.

Artikkel 4

Mõisted

1.   Käesolevas direktiivis kasutatakse määruse (EL) nr .../... [määrus finantsinstrumentide turgude kohta] artiklis 2 esitatud mõisteid.

2.   Samuti kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „investeerimisteenused ja -tegevus”– I lisa A jaos loetletud teenused ja tegevusvaldkonnad, mis on seotud I lisa C jaos loetletud instrumentidega;

Komisjon võtab delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 94 vastu meetmed, millega määratakse kindlaks:

I lisa C jao punktis 7 nimetatud tuletislepingud, millel on teiste tuletisinstrumentide omadused, võttes muu hulgas arvesse, kas neid kliiritakse ja nendega arveldatakse tunnustatud kliiringukodade kaudu või nende suhtes kehtib regulaarne lisatagatise esitamise nõue;

I lisa C jao punktis 10 nimetatud tuletislepingud, millel on teiste tuletisinstrumentide omadused, võttes muu hulgas arvesse, kas nendega kaubeldakse reguleeritud turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis, kas neid kliiritakse või nendega arveldatakse tunnustatud kliiringukodade kaudu või nende suhtes kehtib regulaarne lisatagatise esitamise nõue;

2)   „kõrvalteenus”– mis tahes I lisa B jaos loetletud teenus;

3)   „investeerimisnõustamine”– isiklike soovituste andmine kliendile tema taotluse korral või investeerimisühingu algatusel seoses ühe või mitme finantsinstrumendiga seotud tehinguga;

4)   „korralduste täitmine kliendi nimel”– tegutsemine lepingute sõlmimiseks, et osta või müüa üht või mitut finantsinstrumenti kliendi nimel. Korralduste täitmine hõlmab selliste lepingute sõlmimist, millega krediidiasutuse või investeerimisühingu väljaantud finantsinstrumendid müüakse nende väljaandmise hetkel;

5)   „kauplemine oma arvel”– kauplemine endale kuuluva kapitali arvel, mille tulemuseks on tehingute sõlmimine ühe või mitme finantsinstrumendiga;

6)   „turutegija”– isik, kes on pidevalt finantsturgudel, olles valmis kauplema oma arvel, ostes ja müües finantsinstrumente oma kapitali eest ▐;

7)   „portfelli valitsemine”– investeeringuportfellide valitsemine klientide antud volituste alusel, kliendipõhiselt ja omal äranägemisel, kui sellised investeeringuportfellid sisaldavad üht või mitut finantsinstrumenti;

8)   „klient”– füüsiline või juriidiline isik, kellele investeerimisühing osutab investeerimis- või kõrvalteenuseid;

9)   „kutseline klient”– klient, kes vastab II lisas sätestatud tingimustele;

10)   „jaeklient”– klient, kes ei ole kutseline klient;

11)   „VKEde kasvuturg”– mitmepoolne kauplemissüsteem, mis kooskõlas artikliga 35 on registreeritud VKEde kasvuturuna;

12)   „väike või keskmise suurusega ettevõtja”– ettevõtja, kelle keskmine turukapitalisatsioon
  on alla 200 000 000 euro
  ;

13)   „määratud hinnaga korraldus”– korraldus osta või müüa finantsinstrumenti selle kindlaksmääratud piirhinnaga või sellest parema hinnaga ja kindlaksmääratud mahus;

14)   „finantsinstrument”– I lisa C jaos täpsustatud instrumendid;

15)   „rahaturuinstrumendid”– need finantsinstrumentide liigid, millega rahaturul tavaliselt kaubeldakse, nagu riigivõlakirjad, hoiusesertifikaadid ja kommertsväärtpaberid, välja arvatud maksevahendid;

16)   „päritoluliikmesriik”–

| a) | investeerimisühingute puhul:






  i) | kui investeerimisühing on füüsiline isik, siis liikmesriik, kus asub tema peakontor; |
| --- | --- | --- |

a)

investeerimisühingute puhul:

i)

kui investeerimisühing on füüsiline isik, siis liikmesriik, kus asub tema peakontor;

| ii) | kui investeerimisühing on juriidiline isik, siis liikmesriik, kus on tema registrijärgne asukoht; |
| --- | --- |

ii)

kui investeerimisühing on juriidiline isik, siis liikmesriik, kus on tema registrijärgne asukoht;

| iii) | juhul kui investeerimisühingul ei ole siseriikliku õiguse kohaselt registrijärgset asukohta, siis liikmesriik, kus asub tema peakontor; |
| --- | --- |

iii)

juhul kui investeerimisühingul ei ole siseriikliku õiguse kohaselt registrijärgset asukohta, siis liikmesriik, kus asub tema peakontor;

| b) | reguleeritud turu puhul liikmesriik, kus on reguleeritud turu registrijärgne asukoht, või kui tal siseriikliku õiguse kohaselt ei ole registrijärgset asukohta, siis liikmesriik, kus asub reguleeritud turu peakontor; |
| --- | --- |

b)

reguleeritud turu puhul liikmesriik, kus on reguleeritud turu registrijärgne asukoht, või kui tal siseriikliku õiguse kohaselt ei ole registrijärgset asukohta, siis liikmesriik, kus asub reguleeritud turu peakontor;

17)   „vastuvõttev liikmesriik”– päritoluliikmesriigist erinev liikmesriik, kus investeerimisühingul on filiaal või kus ta osutab teenuseid ja/või tegutseb, või liikmesriik, kus reguleeritud turg võimaldab asjakohast korda soodustamaks kaugliikmete või samas liikmesriigis asutatud osalejate juurdepääsu selle süsteemis kauplemisele;

18)   „pädev asutus”– iga liikmesriigi poolt vastavalt
  artiklile 69
  määratud asutus, kui käesolevas direktiivis ei ole sätestatud teisiti;

19)   „krediidiasutus”– direktiivis 2006/48/EÜ määratletud krediidiasutus;

20)   „eurofondi valitseja”– fondivalitseja vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivile 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (35);

21)   „seotud vahendaja”– füüsiline või juriidiline isik, kes edendab üksnes ühe investeerimisühingu, kelle nimel ta tegutseb, täielikul ja tingimusteta vastutusel investeerimis- ja/või kõrvalteenuseid klientidele või võimalikele klientidele, saab kliendilt ja edastab investeerimisteenustega või finantsinstrumentidega seotud juhiseid või korraldusi, vahendab finantsinstrumente või nõustab kliente või võimalikke kliente kõnealuste finantsinstrumentide või teenuste osas;

22)   „filiaal”– peakontorist erinev muu äritegevuse koht, mis on investeerimisühingu osa, mis ei ole juriidiline isik ja mis osutab investeerimisteenuseid ja/või tegeleb investeerimistegevusega ning mis võib ka osutada kõrvalteenuseid, mille jaoks investeerimisühingul on tegevusluba; kõiki äritegevuse kohti, mis teises liikmesriigis paikneva peakontoriga investeerimisühing on ühes liikmesriigis asutanud, käsitatakse ühe filiaalina;

23)   „oluline osalus”– otsene või kaudne osalus investeerimisühingus, kui osalus kapitalis või hääleõiguses on 10 % või rohkem, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) (36) artiklites 9 ja 10, võttes arvesse nimetatud direktiivi artikli 12 lõigetes 4 ja 5 sätestatud osaluste summeerimise tingimusi, või osalus, mis võimaldab märkimisväärselt mõjutada selle investeerimisühingu juhtimist, milles osalust omatakse;

24)   „emaettevõtja”– emaettevõtja, nagu on määratletud nõukogu 13. juuni 1983. aasta seitsmenda direktiivi 83/349/EMÜ (konsolideeritud aastaaruannete kohta) (37) artiklites 1 ja 2;

25)   „tütarettevõtja”– tütarettevõtja, nagu on määratletud direktiivi 83/349/EMÜ artiklites 1 ja 2, sealhulgas põhiemaettevõtja tütarettevõtja tütarettevõtjad;

26)   „märkimisväärne seos”– olukord, kus kaks või rohkem füüsilist või juriidilist isikut on seotud:

27)   „juhtorgan”– järelevalve- ja juhtimisfunktsiooni täitev ühingu või andmeteenuste pakkuja juhtimisorgan, mis teeb lõplikke otsuseid ning millel on õigus kehtestada ühingu või andmeteenuste pakkuja strateegia, eesmärgid ja üldine arengusuundumus. Juhtimisorganisse kuuluvad ühingu äritegevust tegelikult suunavad isikud;

28)   „järelevalvefunktsiooni täitev juhtorgan”– juhtorgan, mis teostab järelevalvet seoses juhtimisotsuste tegemise kontrolli ja jälgimisega;

29)   „kõrgem juhtkond”– üksikisikud, kes teostavad oma täidesaatvat funktsiooni ühingus ning kes vastutavad ühingu igapäevase juhtimise eest, sealhulgas selliste poliitiliste otsuste rakendamise eest, mis on seotud ühingu ja selle personali poolt klientidele teenuste osutamise ja toodete tarnimisega, ja annavad selle kohta aru;

30)   „algoritmkauplemine”– kauplemine finantsinstrumentidega, kui arvuti algoritm määrab vähese inimsekkumisega või ilma inimsekkumiseta automaatselt kindlaks korralduste parameetrid, näiteks selle, kas käivitada korraldus, samuti ajastuse, korralduse hinna või koguse või selle, kuidas hallata korraldust pärast selle esitamist. See määratlus ei hõlma süsteemi, mida kasutatakse üksnes korralduste suunamiseks ühte või mitmesse kauplemiskohta, korralduste kinnitamiseks,
  kliendi korralduste täitmiseks või mis tahes juriidilise kohustuse täitmiseks korralduse mingi parameetri kindlaksmääramise kaudu või sooritatud tehingute töötlemiseks;

30 a)
     
  „välkkauplemine”
  –

30 b)
     
  „välkkauplemise strateegia”
  –
  oma arvel finantsinstrumentidega kauplemise strateegia, mis hõlmab välkkauplemist ja millel on vähemalt kaks omadust järgmistest:

31 a)
     
  „otsene juurdepääs turule”
  –

31 b)
     
  „sponsoreeritud ja avatud turulepääs”
  –
  kord, mille kohaselt kauplemiskoha liige või osaline lubab isikul kasutada oma kauplemiskoodi nii, et kõnealune isik saaks investeerimisühingu kauplemiskoodi alusel elektrooniliselt kindlale kauplemiskohale korraldusi edastada, suunamata korraldusi läbi investeerimisühingu siseste elektrooniliste kauplemissüsteemide;

▐

33)   „ristmüük”– investeerimisteenuse pakkumine koos mõne muu teenuse või tootega paketi osana või sama lepingu või paketi tingimusena.

33 a)
     
  „kindlustuspõhine investeering”
  –

33 b)
     
  „investeerimistoode”
  –

33 c)
     
  „diskretsionaarne portfelli valitsemine”
  –

33 d)
     
  „kolmanda riigi äriühing”
  –

3.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 94 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte selliste meetmete kohta, millega täpsustatakse käesoleva artikli
  lõike 2 punktides 3, 11, 12 ja 27–33 d
  sätestatud mõistete mõningaid tehnilisi aspekte
  või muudetakse neid, et vajaduse korral võtta arvesse järgmist:

| a) | finantsturgude tehniline areng; |
| --- | --- |

a)

finantsturgude tehniline areng;

| b) | kuritarvituste loend vastavalt määruse (EL) nr .../... [turu kuritarvitamise määrus] artikli 34 b punktile b eelkõige seoses välkkauplemisega ja muu hulgas tüssamise, noteeringutega üleujutamise ja eksitamisega. |
| --- | --- |

b)

kuritarvituste loend vastavalt määruse (EL) nr .../... [turu kuritarvitamise määrus] artikli 34 b punktile b eelkõige seoses välkkauplemisega ja muu hulgas tüssamise, noteeringutega üleujutamise ja eksitamisega.

II   JAOTIS

INVESTEERIMISÜHINGUTE TEGEVUSLOAD JA TEGUTSEMISTINGIMUSED

I   PEATÜKK

TEGEVUSLOA ANDMISE TINGIMUSED JA KORD

Artikkel 5

Tegevusloa andmise nõuded

1.   Iga liikmesriik nõuab, et professionaalseks investeerimisteenuste osutamiseks või investeerimistegevuseks tavalise tegevuse või äritegevusena on vaja eelnevat tegevusluba vastavalt käesoleva peatüki sätetele. Sellise tegevusloa annab päritoluliikmesriigi pädev asutus, mis on määratud kooskõlas artikliga 69.

2.   Erandina lõikest 1 lubavad liikmesriigid igal turu korraldajal rakendada mitmepoolset või organiseeritud kauplemissüsteemi, kui eelnevalt on tõendatud nende vastavus käesoleva peatüki sätetele.

3.   Liikmesriigid registreerivad kõik investeerimisühingud. Kõnealune register on avalikkusele kättesaadav ja sisaldab teavet teenuste või tegevuse kohta, mille jaoks investeerimisühingul on tegevusluba. Seda ajakohastatakse korrapäraselt. Igast väljaantud tegevusloast teavitatakse ESMAt.

ESMA koostab kõigi
  Euroopa Liidu
  investeerimisühingute loendi. Kõnealune loend sisaldab teavet teenuste või tegevuste kohta, mille jaoks igal investeerimisühingul on tegevusluba, ja seda ajakohastatakse korrapäraselt. ESMA avaldab kõnealuse loendi ja ajakohastab seda oma veebisaidil.

Kui pädev asutus on tühistanud tegevusloa kooskõlas artikli 8 punktidega b–d, avaldatakse teave tühistamise kohta loendis viieks aastaks.

4.   Kõik liikmesriigid nõuavad, et:

| — | juriidilisest isikust investeerimisühingul on peakontor samas liikmesriigis, kus on tema registrijärgne asukoht, |
| --- | --- |

—

juriidilisest isikust investeerimisühingul on peakontor samas liikmesriigis, kus on tema registrijärgne asukoht,

| — | investeerimisühingul, mis ei ole juriidiline isik, või juriidilisest isikust investeerimisühingul, mis ei oma siseriikliku õiguse alusel registrijärgset asukohta, on peakontor samas liikmesriigis, kus ta tegelikult oma äritegevust teostab. |
| --- | --- |

—

investeerimisühingul, mis ei ole juriidiline isik, või juriidilisest isikust investeerimisühingul, mis ei oma siseriikliku õiguse alusel registrijärgset asukohta, on peakontor samas liikmesriigis, kus ta tegelikult oma äritegevust teostab.

Artikkel 6

Tegevusloa ulatus

1.   Päritoluliikmesriik tagab, et tegevusloas on täpsustatud investeerimisteenused, mida investeerimisühing võib osutada, või tegevusvaldkonnad, kus ta võib tegutseda. Tegevusluba võib hõlmata ühte või mitut I lisa B jaos nimetatud kõrvalteenust. Tegevusluba ei anta mingil juhul üksnes kõrvalteenuste osutamiseks.

2.   Investeerimisühing, mis taotleb tegevusluba oma äritegevuse laiendamiseks täiendavatele investeerimisteenustele või -tegevusvaldkondadele või kõrvalteenustele, mis ei olnud ette nähtud algse tegevusloa väljaandmise ajal, esitavad taotluse tegevusloa laiendamiseks.

3.   Tegevusluba kehtib kogu
  Euroopa Liidus
  ja lubab investeerimisühingul osutada kogu
  Euroopa Liidus
  teenuseid või tegutseda alal, mis on tegevusloaga reguleeritud, kas filiaali asutamise või teenuste vaba osutamise teel.

Artikkel 7

Tegevuslubade andmise ja taotluste tagasilükkamise kord

1.   Pädev asutus ei anna tegevusluba enne, kui ta on täielikult veendunud, et taotleja vastab kõigile käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud sätetest tulenevatele nõuetele.

2.   Investeerimisühing esitab kogu teabe, sealhulgas tegevuskava, milles on muu hulgas kirjas kavandatud äritegevuse liigid ja organisatsiooniline struktuur, mis on vajalik võimaldamaks pädeval asutusel veenduda, et investeerimisühing on esmase tegevusloa andmise ajal kehtestanud kogu vajaliku korra käesoleva peatüki sätetest tulenevate kohustuste täitmiseks.

3.   Taotlejale teatatakse kuue kuu jooksul pärast nõuetekohase taotluse esitamist, kas tegevusluba antakse või mitte.

4.   ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks:

| a) | teave, mis tuleb pädevatele asutustele artikli 7 lõike 2 kohaselt esitada, sealhulgas tegevuskava; |
| --- | --- |

a)

teave, mis tuleb pädevatele asutustele artikli 7 lõike 2 kohaselt esitada, sealhulgas tegevuskava;

| b) | artikli 9 lõikega 2 ette nähtud ametissemääramise komisjoni ülesanded; |
| --- | --- |

b)

artikli 9 lõikega 2 ette nähtud ametissemääramise komisjoni ülesanded;

| c) | artikli 9 lõike 8 kohased investeerimisühingute juhtimise alased nõuded ja artikli 9 lõikega 5 ette nähtud teavitamiseks vajalik teave; |
| --- | --- |

c)

artikli 9 lõike 8 kohased investeerimisühingute juhtimise alased nõuded ja artikli 9 lõikega 5 ette nähtud teavitamiseks vajalik teave;

| d) | olulist osalust omavate aktsionäride ja liikmete suhtes kehtivad nõuded, samuti asjaolud, mis võivad takistada pädeva asutuse poolset tõhusat järelevalvet artikli 10 lõigete 1 ja 2 alusel. |
| --- | --- |

d)

olulist osalust omavate aktsionäride ja liikmete suhtes kehtivad nõuded, samuti asjaolud, mis võivad takistada pädeva asutuse poolset tõhusat järelevalvet artikli 10 lõigete 1 ja 2 alusel.

ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile
  [...] (38)

  .

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid
  kooskõlas
  määruse (EL) nr 1095/2010
  artiklitega 10–14
  .

5.   ESMA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks artikli 7 lõikega 2 ja artikli 9 lõikega 5 ette nähtud teavitamise või teabe esitamise standardvormid, -mallid ja -menetlused.

ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile
  [...] (38)

  .

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.

Artikkel 8

Tegevusloa tühistamine

Pädevad asutused võivad investeerimisühingule välja antud tegevusloa tühistada, kui selline investeerimisühing:

| a) | ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu jooksul, otseselt loobub tegevusloast või ei ole osutanud investeerimisteenuseid ega tegelenud investeerimisega eelnenud kuue kuu jooksul, juhul kui kõnealune liikmesriik ei ole ette näinud, et sellistel juhtudel kaotab tegevusluba kehtivuse; |
| --- | --- |

a)

ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu jooksul, otseselt loobub tegevusloast või ei ole osutanud investeerimisteenuseid ega tegelenud investeerimisega eelnenud kuue kuu jooksul, juhul kui kõnealune liikmesriik ei ole ette näinud, et sellistel juhtudel kaotab tegevusluba kehtivuse;

| b) | on saanud tegevusloa valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal teel; |
| --- | --- |

b)

on saanud tegevusloa valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal teel;

| c) | ei vasta enam nendele tingimustele, mille alusel tegevusluba välja anti, näiteks vastavus direktiivis 2006/49/EÜ sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

c)

ei vasta enam nendele tingimustele, mille alusel tegevusluba välja anti, näiteks vastavus direktiivis 2006/49/EÜ sätestatud tingimustele;

| d) | on jämedalt ja järjekindlalt rikkunud käesoleva direktiivi alusel vastu võetud sätteid, mis käsitlevad investeerimisühingute tegutsemistingimusi; |
| --- | --- |

d)

on jämedalt ja järjekindlalt rikkunud käesoleva direktiivi alusel vastu võetud sätteid, mis käsitlevad investeerimisühingute tegutsemistingimusi;

| e) | vastab ühele juhtudest, mille puhul siseriiklik õigus näeb väljaspool käesoleva direktiivi reguleerimisala olevates küsimustes ette tegevusloa tühistamise. |
| --- | --- |

e)

vastab ühele juhtudest, mille puhul siseriiklik õigus näeb väljaspool käesoleva direktiivi reguleerimisala olevates küsimustes ette tegevusloa tühistamise.

Igast tegevusloa kehtetuks tunnistamisest teavitatakse ESMAt.

Artikkel 9

Juhtorgan

| -1. | Käesolevas direktiivis kasutatakse mõistet „tegevjuhtkonda mittekuuluv juhtorgani liige” järgmises tähenduses: „Tegevjuhtkonda mittekuuluv juhtorgani liige” või „äriühinguväline juhtorgani liige” – äriühingu juhatuse liige, kes ei kuulu tegevjuhtkonda. Ta ei ole selle äriühingu töötaja ega sellega mingil muul viisil seotud. Selliseid juhtorgani liikmeid eristatakse äriühingusisestest juhtorgani liikmetest, kes on sellised juhatuse liikmed, kes ühtlasi on või on varem olnud äriühingu tegevjuhid.



  Tegevjuhtkonda mittekuuluva juhtorgani liikme vastutusalad on järgmised:







  — | nad kritiseerivad konstruktiivselt strateegia väljaarendamist ja aitavad sellele kaasa; |
| --- | --- | --- |

-1.

Käesolevas direktiivis kasutatakse mõistet „tegevjuhtkonda mittekuuluv juhtorgani liige” järgmises tähenduses: „Tegevjuhtkonda mittekuuluv juhtorgani liige” või „äriühinguväline juhtorgani liige” – äriühingu juhatuse liige, kes ei kuulu tegevjuhtkonda. Ta ei ole selle äriühingu töötaja ega sellega mingil muul viisil seotud. Selliseid juhtorgani liikmeid eristatakse äriühingusisestest juhtorgani liikmetest, kes on sellised juhatuse liikmed, kes ühtlasi on või on varem olnud äriühingu tegevjuhid.

—

nad kritiseerivad konstruktiivselt strateegia väljaarendamist ja aitavad sellele kaasa;

| — | nad kontrollivad juhatuse tegevust kokkulepitud sihtide ja eesmärkide täitmisel ning jälgimisel ning vajaduse korral kõrgema juhtkonna ametist vabastamisel ja ametijärglaste leidmisel; |
| --- | --- |

—

nad kontrollivad juhatuse tegevust kokkulepitud sihtide ja eesmärkide täitmisel ning jälgimisel ning vajaduse korral kõrgema juhtkonna ametist vabastamisel ja ametijärglaste leidmisel;

| — | nad veenduvad finantsteabe täpsuses ning finantskontrollide ja riskijuhtimissüsteemide kindluses ja kaitstuses; |
| --- | --- |

—

nad veenduvad finantsteabe täpsuses ning finantskontrollide ja riskijuhtimissüsteemide kindluses ja kaitstuses;

| — | nad vastutavad tegevjuhtide töötasu asjakohaste tasemete määramise eest ning neil on põhiroll kõrgema juhtkonna ametisse määramisel ja vajaduse korral ametist vabastamisel ning ametijärglaste leidmisel. |
| --- | --- |

—

nad vastutavad tegevjuhtide töötasu asjakohaste tasemete määramise eest ning neil on põhiroll kõrgema juhtkonna ametisse määramisel ja vajaduse korral ametist vabastamisel ning ametijärglaste leidmisel.

| — | ressursid; |
| --- | --- |

—

ressursid;

| — | ametisse määramised; |
| --- | --- |

—

ametisse määramised;

| — | äritegevuskord. |
| --- | --- |

—

äritegevuskord.

| 1. | ▐ Mis tahes investeerimisühingu juhtorgani kõigi liikmete maine on igal ajal piisavalt hea, neil on piisavad teadmised, oskused ja kogemused ning nad pühendavad piisavalt aega oma ülesannete täitmiseks
  , samuti võimaldatakse erinevate kogemuste tunnustamist, et naisi mitte diskrimineerida
  .
  ▐ Juhtorgani liikmed vastavad eelkõige järgmistele nõuetele:






  a) | Kõik juhtorgani
  liikmed pühendavad piisavalt aega oma funktsioonide täitmisele investeerimisühingus.
  See, kui paljudel kohtadel juhtorgani liige juhtkonnas korraga olla võib, otsustatakse konkreetse juhu asjaolusid ning krediidiasutuse ja investeerimisühingu tegevuse laadi, ulatust ja keerukust arvesse võttes.




  Oma suuruse, sisemise korralduse ning tegevuse laadi, ulatuse ja keerukuse poolest oluliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute juhtorgani liikmetel
  ei ole samal ajal rohkem ametikohti kui üks järgmistest kombinatsioonidest:






  i) | üks koht tegevjuhtkonnas koos kahe kohaga mitte-tegevjuhtkonnas; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

▐ Mis tahes investeerimisühingu juhtorgani kõigi liikmete maine on igal ajal piisavalt hea, neil on piisavad teadmised, oskused ja kogemused ning nad pühendavad piisavalt aega oma ülesannete täitmiseks
  , samuti võimaldatakse erinevate kogemuste tunnustamist, et naisi mitte diskrimineerida
  .

▐ Juhtorgani liikmed vastavad eelkõige järgmistele nõuetele:

a)

Kõik juhtorgani
  liikmed pühendavad piisavalt aega oma funktsioonide täitmisele investeerimisühingus.
  See, kui paljudel kohtadel juhtorgani liige juhtkonnas korraga olla võib, otsustatakse konkreetse juhu asjaolusid ning krediidiasutuse ja investeerimisühingu tegevuse laadi, ulatust ja keerukust arvesse võttes.

Oma suuruse, sisemise korralduse ning tegevuse laadi, ulatuse ja keerukuse poolest oluliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute juhtorgani liikmetel
  ei ole samal ajal rohkem ametikohti kui üks järgmistest kombinatsioonidest:

i)

üks koht tegevjuhtkonnas koos kahe kohaga mitte-tegevjuhtkonnas;

| ii) | neli kohta mitte-tegevjuhtkonnas. |
| --- | --- |

ii)

neli kohta mitte-tegevjuhtkonnas.

Tegevjuhtkonna või mitte-tegevjuhtkonna kohti
  :

| i) | samas grupis
  ; |
| --- | --- |

i)

samas grupis
  ;

| ii) | krediidiasutustes ja investeerimisühingutes, mis:








  — | on sama krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liikmed, kui täidetud on määruse (EL) nr .../2012 [krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta] artikli 108 lõike 7 kohased tingimused; |
| --- | --- | --- |

ii)

krediidiasutustes ja investeerimisühingutes, mis:

—

on sama krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liikmed, kui täidetud on määruse (EL) nr .../2012 [krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta] artikli 108 lõike 7 kohased tingimused;

| — | on loonud määruse (EL) nr .../2012 [krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta] artikli 108 lõike 6 kohased seosed; või |
| --- | --- |

—

on loonud määruse (EL) nr .../2012 [krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta] artikli 108 lõike 6 kohased seosed; või

| iii) | äriühingutes (kaasa arvatud finantssektorivälistes asutustes), kus krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on oluline osalus, |
| --- | --- |

iii)

äriühingutes (kaasa arvatud finantssektorivälistes asutustes), kus krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on oluline osalus,

käsitatakse ühe juhtkonnakohana.

| i) | ettevõtjaid ja finantssektoriväliseid üksuseid,








  — | milles neil on määruse (EL) nr .../2012 [krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta] artikli 4 punktile 21 vastav oluline osalus; |
| --- | --- | --- |

i)

ettevõtjaid ja finantssektoriväliseid üksuseid,

—

milles neil on määruse (EL) nr .../2012 [krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta] artikli 4 punktile 21 vastav oluline osalus;

| — | milles neil on määruse (EL) nr .../2012 [krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta] artikli 4 punktile 49 vastav osalus; või |
| --- | --- |

—

milles neil on määruse (EL) nr .../2012 [krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta] artikli 4 punktile 49 vastav osalus; või

| — | millel on määruse (EL) nr .../2012 [krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta] artikli 4 punktile 72 vastav märkimisväärne seos teatavate finantssektoriväliste asutustega; |
| --- | --- |

—

millel on määruse (EL) nr .../2012 [krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta] artikli 4 punktile 72 vastav märkimisväärne seos teatavate finantssektoriväliste asutustega;

| ii) | määruse (EL) nr .../2012 [krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta] artikli 4 punktidele 65, 66 ja 67 vastavaid emaettevõtjana tegutsevaid finantsvaldusettevõtjaid, mis kontrollivad mõnda keskset või piirkondlikku krediidiasutust, mis osaleb krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemis. |
| --- | --- |

ii)

määruse (EL) nr .../2012 [krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta] artikli 4 punktidele 65, 66 ja 67 vastavaid emaettevõtjana tegutsevaid finantsvaldusettevõtjaid, mis kontrollivad mõnda keskset või piirkondlikku krediidiasutust, mis osaleb krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemis.

| b) | Juhtorganil on kollektiivselt piisavad teadmised, oskused ja kogemused, et suuta mõista investeerimisühingu tegevust, eelkõige sellega kaasnevaid peamisi riske. |
| --- | --- |

b)

Juhtorganil on kollektiivselt piisavad teadmised, oskused ja kogemused, et suuta mõista investeerimisühingu tegevust, eelkõige sellega kaasnevaid peamisi riske.

| c) | Juhtorgani iga liige tegutseb ausalt, terviklikult ja sõltumatult, et vajaduse korral tõhusalt hinnata ja vaidlustada kõrgema juhtkonna otsuseid
  ning teostada tõhusat kontrolli ja järelevalvet juhtkonna otsuste tegemise üle
  .
  ▐ Investeerimisühingud annavad piisavalt vahendeid juhtorgani liikmete ametisse seadmiseks ja koolitamiseks.
  Kui mitmepoolse või organiseeritud kauplemissüsteemi korraldamiseks tegevusluba taotlev turu korraldaja ning mitmepoolse või organiseeritud kauplemissüsteemi tegevust tegelikult juhtivad isikud on ühtlasi ka reguleeritud turu juhtorgani liikmed, loetakse need isikud vastavaks esimeses lõigus sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

c)

Juhtorgani iga liige tegutseb ausalt, terviklikult ja sõltumatult, et vajaduse korral tõhusalt hinnata ja vaidlustada kõrgema juhtkonna otsuseid
  ning teostada tõhusat kontrolli ja järelevalvet juhtkonna otsuste tegemise üle
  .

▐ Investeerimisühingud annavad piisavalt vahendeid juhtorgani liikmete ametisse seadmiseks ja koolitamiseks.

Kui mitmepoolse või organiseeritud kauplemissüsteemi korraldamiseks tegevusluba taotlev turu korraldaja ning mitmepoolse või organiseeritud kauplemissüsteemi tegevust tegelikult juhtivad isikud on ühtlasi ka reguleeritud turu juhtorgani liikmed, loetakse need isikud vastavaks esimeses lõigus sätestatud nõuetele.

| 2. | Liikmesriigid nõuavad investeerimisühingutelt, et kui investeerimisühingu äritegevuse iseloomust, ulatusest ja keerukusest tulenevalt on asjakohane ja proportsionaalne, peavad nad moodustama ametissemääramise komisjoni, kes hindab vastavust esimeses lõigus sätestatuga ning esitab oma hinnangu põhjal vajaduse korral soovitusi. Ametissemääramise komisjoni liikmed on juhtorgani liikmed, kes ei täida asjaomases asutuses ühtegi täidesaatvat funktsiooni. Käesolevat lõiget ei kohaldata, kui juhtorganil ei ole siseriikliku õiguse kohaselt mingit pädevust oma liikmete ametissemääramisel. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid nõuavad investeerimisühingutelt, et kui investeerimisühingu äritegevuse iseloomust, ulatusest ja keerukusest tulenevalt on asjakohane ja proportsionaalne, peavad nad moodustama ametissemääramise komisjoni, kes hindab vastavust esimeses lõigus sätestatuga ning esitab oma hinnangu põhjal vajaduse korral soovitusi. Ametissemääramise komisjoni liikmed on juhtorgani liikmed, kes ei täida asjaomases asutuses ühtegi täidesaatvat funktsiooni. Käesolevat lõiget ei kohaldata, kui juhtorganil ei ole siseriikliku õiguse kohaselt mingit pädevust oma liikmete ametissemääramisel.

| 3. | Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingud
  ning nende vastavad ametissemääramise komisjonid pööraksid oma juhtorganite
  liikmete valikul
  tähelepanu suuremale hulgale isikuomadustele ja pädevustele
  .
  Eelkõige:










  a) | investeerimisühingud kehtestavad poliitika, mis soodustab tippjuhtide ametissemääramisel asjatundlikkusest, vastutustundlikkusest ja pühendumusest juhindumist ning tagab, et ametisse määratud juhid on oma asutuse huvide suhtes vääramatult lojaalsed; |
| --- | --- | --- |

3.

Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingud
  ning nende vastavad ametissemääramise komisjonid pööraksid oma juhtorganite
  liikmete valikul
  tähelepanu suuremale hulgale isikuomadustele ja pädevustele
  .
  Eelkõige:

a)

investeerimisühingud kehtestavad poliitika, mis soodustab tippjuhtide ametissemääramisel asjatundlikkusest, vastutustundlikkusest ja pühendumusest juhindumist ning tagab, et ametisse määratud juhid on oma asutuse huvide suhtes vääramatult lojaalsed;

| b) | samuti võtavad investeerimisühingud konkreetseid meetmeid juhtorganites tasakaalustatuma esindatuse saavutamiseks, nagu ametissemääramise komisjonide koolitamine, pädevate kandidaatide nimekirjade koostamine ja sellise ametissemääramise protsessi rakendamine, kus mõlemast soost oleks esindatud vähemalt üks kandidaat; |
| --- | --- |

b)

samuti võtavad investeerimisühingud konkreetseid meetmeid juhtorganites tasakaalustatuma esindatuse saavutamiseks, nagu ametissemääramise komisjonide koolitamine, pädevate kandidaatide nimekirjade koostamine ja sellise ametissemääramise protsessi rakendamine, kus mõlemast soost oleks esindatud vähemalt üks kandidaat;

| c) | kus seda rakendatakse, käsitletakse töötajate esindatust juhtorganis, mis lisab tähtsa vaatenurga ja tegelikud teadmised krediidiasutuse ja investeerimisühingu sisese töö kohta, samuti kui head mitmekesisuse suurendamise võimalust. |
| --- | --- |

c)

kus seda rakendatakse, käsitletakse töötajate esindatust juhtorganis, mis lisab tähtsa vaatenurga ja tegelikud teadmised krediidiasutuse ja investeerimisühingu sisese töö kohta, samuti kui head mitmekesisuse suurendamise võimalust.

| 4. | ESMA töötab välja regulatiivsete standardite eelnõud, et täpsustada
  seda, kuidas peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud võtma arvesse
  järgmist:






  a) | piisav aeg, mille juhtorgani liige pühendab oma funktsiooni täitmiseks seoses konkreetsete asjaolude ning investeerimisühingu tegevuse laadi, ulatuse ja keerukusega, mida pädevad asutused peavad võtma arvesse, kui nad lubavad juhtorgani liikmel ühendada rohkem juhtkonnakohti, kui lubatud lõike 1 punktiga a; |
| --- | --- | --- |

4.

ESMA töötab välja regulatiivsete standardite eelnõud, et täpsustada
  seda, kuidas peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud võtma arvesse
  järgmist:

a)

piisav aeg, mille juhtorgani liige pühendab oma funktsiooni täitmiseks seoses konkreetsete asjaolude ning investeerimisühingu tegevuse laadi, ulatuse ja keerukusega, mida pädevad asutused peavad võtma arvesse, kui nad lubavad juhtorgani liikmel ühendada rohkem juhtkonnakohti, kui lubatud lõike 1 punktiga a;

| b) | juhtorgani piisavad kollektiivsed teadmised, oskused ja kogemused, millele on osutatud lõike 1 punktis b; |
| --- | --- |

b)

juhtorgani piisavad kollektiivsed teadmised, oskused ja kogemused, millele on osutatud lõike 1 punktis b;

| c) | juhtorgani liikme ausus, terviklikkus ja sõltumatus, millele on osutatud lõike 1 punktis b; |
| --- | --- |

c)

juhtorgani liikme ausus, terviklikkus ja sõltumatus, millele on osutatud lõike 1 punktis b;

| d) | piisav personal ja piisavad finantsvahendid juhtorgani liikmete ametisse seadmiseks ja koolitamiseks; |
| --- | --- |

d)

piisav personal ja piisavad finantsvahendid juhtorgani liikmete ametisse seadmiseks ja koolitamiseks;

| e) | juhtorgani liikmete valikul arvesse võetav mitmekesisuse mõiste. |
| --- | --- |

e)

juhtorgani liikmete valikul arvesse võetav mitmekesisuse mõiste.

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

▐

| 5. | Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühing teatab pädevale asutusele kõikidest oma juhtorgani liikmetest ja liikmeskonna muutustest koos kogu teabega, mis on vajalik hindamaks, kas ühing vastab lõigete 1, 2 ja 3 nõuetele. |
| --- | --- |

5.

Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühing teatab pädevale asutusele kõikidest oma juhtorgani liikmetest ja liikmeskonna muutustest koos kogu teabega, mis on vajalik hindamaks, kas ühing vastab lõigete 1, 2 ja 3 nõuetele.

| 6. | Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingu juhtorgan tagab ühingu aruka ja usaldusväärse juhtimise viisil, millega soodustatakse turu terviklikkust ja lähtutakse oma klientide huvist. Selleks teeb juhtorgan järgmist:






  a) | määrab kindlaks ja kiidab heaks ühingu strateegilised eesmärgid ning teostab sellekohast järelevalvet; |
| --- | --- | --- |

6.

Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingu juhtorgan tagab ühingu aruka ja usaldusväärse juhtimise viisil, millega soodustatakse turu terviklikkust ja lähtutakse oma klientide huvist. Selleks teeb juhtorgan järgmist:

a)

määrab kindlaks ja kiidab heaks ühingu strateegilised eesmärgid ning teostab sellekohast järelevalvet;

| b) | määrab kindlaks ja kiidab heaks ühingu struktuuri, sealhulgas personalile vajalikud oskused, teadmised ja kogemused, samuti vahendid, menetlused ja korra, mis on ühingule vajalikud teenuste osutamiseks ja tegevuseks, võttes arvesse äritegevuse laadi, ulatust ja keerukust ning kõiki nõudeid, mida ühing peab järgima, ning teostab sellekohast järelevalvet; |
| --- | --- |

b)

määrab kindlaks ja kiidab heaks ühingu struktuuri, sealhulgas personalile vajalikud oskused, teadmised ja kogemused, samuti vahendid, menetlused ja korra, mis on ühingule vajalikud teenuste osutamiseks ja tegevuseks, võttes arvesse äritegevuse laadi, ulatust ja keerukust ning kõiki nõudeid, mida ühing peab järgima, ning teostab sellekohast järelevalvet;

| c) | määrab kindlaks ja kiidab heaks ühingu osutatavate teenuste, ning tema toodete ja tegevusega seotud poliitika vastavalt ühingu riskitaluvusele ning nende klientide olemusele ja vajadustele, kellele teenuseid osutatakse või tooteid pakutakse, sealhulgas testib vajaduse korral stressitaluvust, ning teostab sellekohast järelevalvet; |
| --- | --- |

c)

määrab kindlaks ja kiidab heaks ühingu osutatavate teenuste, ning tema toodete ja tegevusega seotud poliitika vastavalt ühingu riskitaluvusele ning nende klientide olemusele ja vajadustele, kellele teenuseid osutatakse või tooteid pakutakse, sealhulgas testib vajaduse korral stressitaluvust, ning teostab sellekohast järelevalvet;

| c a) | määrab kindlaks ja kiidab heaks ühingu müügipersonali tasustamise korra, mis peaks olema kavandatud, et julgustada vastutustundlikku äritegevust, tarbijate õiglast kohtlemist ja vältida huvide konflikte, ja teostab sellekohast järelevalvet ning avalikustab klientidele vajaduse korral tasustamisstruktuuri, nt kui võimalikke huvide konflikte ei ole võimalik hallata või vältida, ilma et see piiraks artikli 24 kohaldamist; |
| --- | --- |

c a)

määrab kindlaks ja kiidab heaks ühingu müügipersonali tasustamise korra, mis peaks olema kavandatud, et julgustada vastutustundlikku äritegevust, tarbijate õiglast kohtlemist ja vältida huvide konflikte, ja teostab sellekohast järelevalvet ning avalikustab klientidele vajaduse korral tasustamisstruktuuri, nt kui võimalikke huvide konflikte ei ole võimalik hallata või vältida, ilma et see piiraks artikli 24 kohaldamist;

| d) | teostab tõhusat järelevalvet kõrgema juhtkonna üle
  ; |
| --- | --- |

d)

teostab tõhusat järelevalvet kõrgema juhtkonna üle
  ;

| d a) | järgib pettustevastast strateegiat. |
| --- | --- |

d a)

järgib pettustevastast strateegiat.

Investeerimisühingu juhtorgan jälgib ja hindab perioodiliselt ühingu ülesehituse tulemuslikkust ja klientidele teenuste osutamise poliitika piisavust ning võtab asjakohaseid meetmeid vajakajäämiste kõrvaldamiseks.

Järelevalvefunktsiooni täitva juhtorgani liikmetel on piisav juurdepääs teabele ja dokumentidele, mis on vajalikud juhtimisotsuste kontrolliks ja jälgimiseks.

| 7. | Pädev asutus keeldub tegevusloa andmisest, kui ta ei ole veendunud, et investeerimisühingu äritegevust tegelikult juhtivad isikutel on piisavalt hea maine või piisavad kogemused, või kui on objektiivne ja tõendatav alus arvata, et ühingu juhtorgan võib seada ohtu tõhusa, kindla ja usaldusväärse juhtimise ning klientide huvide ja turu terviklikkuse nõuetekohase arvessevõtmise. |
| --- | --- |

7.

Pädev asutus keeldub tegevusloa andmisest, kui ta ei ole veendunud, et investeerimisühingu äritegevust tegelikult juhtivad isikutel on piisavalt hea maine või piisavad kogemused, või kui on objektiivne ja tõendatav alus arvata, et ühingu juhtorgan võib seada ohtu tõhusa, kindla ja usaldusväärse juhtimise ning klientide huvide ja turu terviklikkuse nõuetekohase arvessevõtmise.

| 8. | Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingute juhtimist teostavad vähemalt kaks isikut, kes vastavad lõikes 1 sätestatud nõuetele.
  Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid anda tegevusloa füüsilisest isikust investeerimisühingule või investeerimisühingule, mida juhib üks füüsiline isik, kooskõlas ühingu põhikirja ja liikmesriikide siseriiklike õigusaktidega. Liikmesriigid nõuavad siiski järgmist:






  a) | alternatiivse korra olemasolu, mis tagab kõnealuste investeerimisühingute kindla ja usaldusväärse juhtimise ning klientide huvide ja turu terviklikkuse nõuetekohase arvessevõtmise; |
| --- | --- | --- |

8.

Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingute juhtimist teostavad vähemalt kaks isikut, kes vastavad lõikes 1 sätestatud nõuetele.

Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid anda tegevusloa füüsilisest isikust investeerimisühingule või investeerimisühingule, mida juhib üks füüsiline isik, kooskõlas ühingu põhikirja ja liikmesriikide siseriiklike õigusaktidega. Liikmesriigid nõuavad siiski järgmist:

a)

alternatiivse korra olemasolu, mis tagab kõnealuste investeerimisühingute kindla ja usaldusväärse juhtimise ning klientide huvide ja turu terviklikkuse nõuetekohase arvessevõtmise;

| b) | asjaomastel füüsilistel isikutel on piisavalt hea maine, neil on
  asjakohasel tasemel
  teadmised ▐ ja
  pädevused
  ning
  neile on antud
  piisavalt aega oma ülesannete täitmiseks
  ning oma teadmiste ja pädevuste ajakohastamiseks ja kinnitamiseks
  . |
| --- | --- |

b)

asjaomastel füüsilistel isikutel on piisavalt hea maine, neil on
  asjakohasel tasemel
  teadmised ▐ ja
  pädevused
  ning
  neile on antud
  piisavalt aega oma ülesannete täitmiseks
  ning oma teadmiste ja pädevuste ajakohastamiseks ja kinnitamiseks
  .

| 8 a. | Ilma et see piiraks liikmesriikide õigussüsteemide kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et juhul, kui esineb väiteid selle kohta, et juhatuse liige on rikkunud käesoleva direktiivi või määruse (EL) nr .../... [MiFIR] sätteid või pannud toime õigusrikkumise seoses asjadega, mis kuuluvad nimetatud õigusaktide reguleerimisalasse, võib isiklikult tema suhtes algatada kriminaal- või tsiviilmenetluse. |
| --- | --- |

8 a.

Ilma et see piiraks liikmesriikide õigussüsteemide kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et juhul, kui esineb väiteid selle kohta, et juhatuse liige on rikkunud käesoleva direktiivi või määruse (EL) nr .../... [MiFIR] sätteid või pannud toime õigusrikkumise seoses asjadega, mis kuuluvad nimetatud õigusaktide reguleerimisalasse, võib isiklikult tema suhtes algatada kriminaal- või tsiviilmenetluse.

| 8 b. | Käesolev artikkel ei piira siseriikliku õiguse või tava kohaste niisuguste sätete kohaldamist, mis käsitlevad töötajate esindatust äriühingute juhatuses. |
| --- | --- |

8 b.

Käesolev artikkel ei piira siseriikliku õiguse või tava kohaste niisuguste sätete kohaldamist, mis käsitlevad töötajate esindatust äriühingute juhatuses.

Artikkel 10

Olulise osalusega aktsionärid ja liikmed

1.   Pädevad asutused ei anna investeerimisühingutele investeerimisteenuste osutamiseks või investeerimistegevuseks tegevusluba välja enne, kui neile ei ole teatatud olulist osalust omavate aktsionäride või liikmete isikud, olenemata sellest, kas nende osalus on otsene või kaudne, kas nad on füüsilised või juriidilised isikud ning kui suur on kõnealune osalus.

Pädevad asutused keelduvad tegevusloa väljaandmisest, kui nad, silmas pidades vajadust tagada investeerimisühingu kindel ja usaldusväärne juhtimine, ei ole veendunud olulist osalust omavate aktsionäride või liikmete sobivuses.

Kui investeerimisühingu ja muu füüsilise või juriidilise isiku vahel on märkimisväärne seos, annab pädev asutus tegevusloa üksnes juhul, kui nimetatud seos ei takista pädeva asutuse poolset tõhusat järelevalvet.

2.   Pädev asutus keeldub tegevusloa andmisest ka sel juhul, kui kolmanda riigi õigus- ja haldusnormid, mis hõlmavad ettevõtjaga märkimisväärses seoses olevat üht või mitut füüsilist või juriidilist isikut, või nende jõustamisega seotud raskused takistavad tal teostada tõhusat järelevalvet.

3.   Kui lõike 1 esimeses lõigus osutatud isikud tõenäoliselt avaldavad kahjustavat mõju investeerimisühingu kindlale ja usaldusväärsele juhtimisele, nõuavad liikmesriigid, et pädev asutus võtab asjakohaseid meetmeid sellise olukorra lõpetamiseks.

Sellisteks meetmeteks võivad olla kohtumääruste taotlused või sanktsioonide kehtestamine juhtkonna liikmete ja juhtimise eest vastutavate isikute suhtes või asjassepuutuvate aktsionäride või liikmete aktsiatest tuleneva hääleõiguse peatamine.

Artikkel 11

Kavandatavast omandamisest teatamine

1.   Liikmesriigid nõuavad, et üksinda või kooskõlastatult tegutsevad füüsilised või juriidilised isikud („kavandavad omandajad”), kes on otsustanud olulise osaluse investeerimisühingus kas otseselt või kaudselt omandada või seda osalust otseselt või kaudselt suurendada nii, et tekkiv osa häälte arvust või kapitalist oleks 20 %, 30 % või 50 % või ületaks neid määrasid, või nii, et kõnealune investeerimisühing muutuks tema või nende tütarettevõtjaks („kavandatav omandamine”), teataksid kõigepealt pädevatele asutustele investeerimisühingu, milles nad soovivad omandada või suurendada olulist osalust, kavandatava osaluse suuruse ja asjakohase teabe vastavalt artikli 13 lõikele 4.

Liikmesriigid kohustavad iga füüsilist või juriidilist isikut, kes on otsustanud olulise osaluse investeerimisühingus kas otseselt või kaudselt võõrandada, teatama kõigepealt kirjalikult pädevatele asutustele oma kavandatava osaluse suuruse. Samuti teavitab selline isik pädevat asutust, kui ta on otsustanud vähendada oma olulist osalust sel määral, et tema osa hääleõigusest või kapitalist on alla 20 %, 30 % või 50 % või investeerimisühing lakkab olemast tema tütarettevõtja.

Liikmesriigid ei pea kohaldama 30 % künnist, kui nad kohaldavad vastavalt direktiivi 2004/109/EÜ artikli 9 lõike 3 punktis a sätestatule künnist ulatusega üks kolmandik.

Et määrata kindlaks, kas artiklis 10 ja käesolevas artiklis nimetatud olulise osaluse kriteeriumid on täidetud, ei võta liikmesriigid arvesse hääleõigust ega väärtpabereid, mida investeerimisühingud või krediidiasutused võivad omada finantsinstrumentide garanteerimise tulemusel ja/või finantsinstrumentide emissiooni tagamisel kindla kohustuse alusel, mis on loetletud käesoleva direktiivi I lisa A jao punktis 6, tingimusel, et neid õigusi ei rakendata ega kasutata muul viisil, et sekkuda emitendi juhtimisse, ning kui need võõrandatakse ühe aasta jooksul alates omandamisest.

2.   Artikli 13 lõikes 1 sätestatud hindamist („hindamine”) teostades konsulteerivad asjaomased pädevad asutused omavahel, kui kavandav omandaja on üks järgmistest:

| a) | teises liikmesriigis või omandatava üksuse sektorist erinevas sektoris tegevusloa saanud krediidiasutus, elukindlustusandja, kahjukindlustusandja, edasikindlustusandja, investeerimisühing või eurofondi valitseja; |
| --- | --- |

a)

teises liikmesriigis või omandatava üksuse sektorist erinevas sektoris tegevusloa saanud krediidiasutus, elukindlustusandja, kahjukindlustusandja, edasikindlustusandja, investeerimisühing või eurofondi valitseja;

| b) | teises liikmesriigis või omandatava üksuse sektorist erinevas sektoris tegevusloa saanud krediidiasutuse, elukindlustusandja, kahjukindlustusandja, edasikindlustusandja, investeerimisühingu või eurofondi valitseja emaettevõtja või |
| --- | --- |

b)

teises liikmesriigis või omandatava üksuse sektorist erinevas sektoris tegevusloa saanud krediidiasutuse, elukindlustusandja, kahjukindlustusandja, edasikindlustusandja, investeerimisühingu või eurofondi valitseja emaettevõtja või

| c) | füüsiline või juriidiline isik, kelle kontrolli all on teises liikmesriigis või omandatava üksuse sektorist erinevas sektoris tegevusloa saanud krediidiasutus, elukindlustusandja, kahjukindlustusandja, edasikindlustusandja, investeerimisühing või eurofondi valitseja. |
| --- | --- |

c)

füüsiline või juriidiline isik, kelle kontrolli all on teises liikmesriigis või omandatava üksuse sektorist erinevas sektoris tegevusloa saanud krediidiasutus, elukindlustusandja, kahjukindlustusandja, edasikindlustusandja, investeerimisühing või eurofondi valitseja.

Pädevad asutused edastavad viivitamata üksteisele hindamiseks vajaliku olulise või asjakohase teabe. Seoses sellega edastavad pädevad asutused üksteisele taotluse korral kogu asjakohase teabe ning edastavad kogu hädavajaliku teabe omal algatusel. Omandatavale investeerimisühingule tegevusloa andnud pädeva asutuse otsuses tuleb ära näidata kõik seisukohad ja reservatsioonid, mida on väljendanud kavandava omandaja eest vastutav pädev asutus.

3.   Liikmesriigid nõuavad, et kui investeerimisühingule saab teatavaks selle kapitaliosaluse omandamine või võõrandamine, mille tõttu osalused ületavad või langevad allapoole lõike 1 esimeses lõigus nimetatud künnist, peab kõnealune investeerimisühing teatama sellest viivitamata pädevale asutusele.

Vähemalt üks kord aastas teatavad investeerimisühingud pädevale asutusele ka olulist osalust omavate aktsionäride või liikmete nimed ning vastava osaluse suuruse, tehes seda näiteks sellisel kujul, nagu esitatakse seesama teave aktsionäride ja liikmete aastakoosolekutel või nagu tuleneb eeskirjadest, mida kohaldatakse nende äriühingute suhtes, mille vabalt võõrandatavate väärtpaberitega on lubatud kaubelda reguleeritud turul.

4.   Liikmesriigid nõuavad, et pädevad asutused võtaksid artikli 10 lõikes 3 osutatud meetmetega analoogseid meetmeid isikute suhtes, kes ei täida kohustust anda eelnevat teavet olulise osaluse omandamise või suurendamise kohta. Kui osalus on omandatud pädevate asutuste vastuväidetest hoolimata, näevad liikmesriigid ette, olenemata mis tahes muudest võimalikest sanktsioonidest, võimaluse peatada osalusega kaasneva hääleõiguse kasutamine, tunnistada hääletamisel antud hääled kehtetuks või need tühistada.

Artikkel 12

Hindamisaeg

1.   Artikli 11 lõike 1 esimese lõigu kohaselt nõutava teate kättesaamise korral ja ka käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teabe võimaliku hilisema kättesaamise korral edastavad pädevad asutused kavandavale omandajale viivitamata ja igal juhul kahe tööpäeva jooksul kirjaliku kinnituse selle teate kättesaamise kohta.

Pädevatel asutustel on alates teate ja kõikide selliste dokumentide kättesaamist tõendava kirjaliku kinnituse kuupäevast, mille lisamist liikmesriik artikli 13 lõikes 4 osutatud nimekirja alusel nõuab, hindamiseks aega kuni 60 tööpäeva („hindamisaeg”).

Teate kättesaamisel teatavad pädevad asutused kavandavale omandajale hindamisaja lõppkuupäeva.

2.   Vajaduse korral võivad pädevad asutused hindamisaja jooksul ning mitte pärast hindamisaja viiekümnendat tööpäeva nõuda lisateavet, mis on vajalik hindamise lõpuleviimiseks. Taotlus esitatakse kirjalikult ning selles täpsustatakse, millist täiendavat teavet on vaja.

Pädevate asutuste esitatud teabepäringu ja sellele kavandavalt omandajalt vastuse saamise vaheliseks perioodiks hindamisaeg peatub. Selline peatumine ei tohi kesta kauem kui kakskümmend tööpäeva. Pädevate asutuste edaspidised täiendavat või selgitavat teavet nõudvad teabepäringud on pädevate asutuste kasutada nende äranägemisel, kuid nende tulemusena ei tohi hindamisaeg peatuda.

3.   Pädevad asutused võivad lõike 2 teises lõigus osutatud hindamisaja peatamist pikendada kuni 30 tööpäevani, kui kavandav omandaja on üks järgmistest isikutest:

| a) | füüsiline või juriidiline isik, kes asub väljaspool
  Euroopa Liitu
  ; |
| --- | --- |

a)

füüsiline või juriidiline isik, kes asub väljaspool
  Euroopa Liitu
  ;

| b) | füüsiline või juriidiline isik, kelle suhtes ei teostata järelevalvet käesoleva direktiivi ega direktiivide 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ või 2006/48/EÜ alusel. |
| --- | --- |

b)

füüsiline või juriidiline isik, kelle suhtes ei teostata järelevalvet käesoleva direktiivi ega direktiivide 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ või 2006/48/EÜ alusel.

4.   Kui pädevad asutused otsustavad valminud hinnangu alusel esitada kavandatava omandamise suhtes vastuväite, teatavad nad sellest hindamisaega ületamata kavandavale omandajale kahe tööpäeva jooksul kirjalikult ning esitavad oma otsuse põhjendused. Kavandava omandaja taotlusel võib otsuse tegemise asjakohased põhjused siseriikliku õiguse kohaselt avalikustada. See ei takista liikmesriikidel lubada pädevatel asutustel nimetatud teavet avaldada ilma kavandava omandaja taotluseta.

5.   Kui pädevad asutused ei esita hindamisaja jooksul kirjalikku vastuväidet kavandatavale omandamisele, loetakse kavandatav omandamine heakskiidetuks.

6.   Pädevad asutused võivad kavandatava omandamise lõpuleviimiseks ette näha maksimumperioodi ning seda vajadusel pikendada.

7.   Liikmesriigid ei tohi kehtestada käesolevas direktiivis sätestatust rangemaid nõudeid pädevate asutuste teavitamisele ja heakskiitmisele seoses hääleõiguste või kapitali otsese või kaudse omandamisega.

8.   ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et koostada täielik loetelu lõikes 4 osutatud teabeelementidest, mida kavandavad omandajad peavad teatises esitama, ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist.

ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile 1. jaanuariks 2014.

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid
  kooskõlas
  määruse (EL) nr 1095/2010
  artiklitega 10–14
  .

8 a.
     ESMA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks artikli 11 lõike 2 kohase pädevate asutuste vahelise konsulteerimise läbiviimise standardvormid, -mallid ja -menetlused.

ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile 1. jaanuariks 2014.

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 15.

Artikkel 13

Hindamine

1.   Investeerimisühingu kavandava omandaja tõenäolist mõju arvestades ning selleks, et tagada omandatava investeerimisühingu kindel ja usaldusväärne juhtimine, hindavad pädevad asutused artikli 11 lõikega 1 ette nähtud teate ja artikli 12 lõikes 2 osutatud teabe hindamisel kavandava omandaja sobivust ning kavandatava omandamise majanduslikku usaldatavust kõikide järgmiste kriteeriumide põhjal:

| a) | kavandatava omandaja maine; |
| --- | --- |

a)

kavandatava omandaja maine;

| b) | kavandatava omandamistehingu tulemusel investeerimisühingu äritegevust juhtima hakata võiva iga isiku maine ja kogemused; |
| --- | --- |

b)

kavandatava omandamistehingu tulemusel investeerimisühingu äritegevust juhtima hakata võiva iga isiku maine ja kogemused;

| c) | kavandava omandaja majanduslik usaldatavus, eriti seoses omandatava investeerimisühingu olemasoleva ja kavandatava äritegevuse laadiga; |
| --- | --- |

c)

kavandava omandaja majanduslik usaldatavus, eriti seoses omandatava investeerimisühingu olemasoleva ja kavandatava äritegevuse laadiga;

| d) | kas investeerimisühing suudab järgida käesoleval direktiivil põhinevaid ja vajaduse korral ka teistel direktiividel, eelkõige direktiividel 2002/87/EÜ ja 2006/49/EÜ põhinevaid usaldatavusnõudeid ning nende järgimist jätkata; eelkõige see, kas grupil, mille osaks ta saab, on olemas struktuur, mis võimaldab teostada tõhusat järelevalvet, vahetada tõhusalt teavet pädevate asutuste vahel ning määrata kindlaks ülesannete jaotus pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

d)

kas investeerimisühing suudab järgida käesoleval direktiivil põhinevaid ja vajaduse korral ka teistel direktiividel, eelkõige direktiividel 2002/87/EÜ ja 2006/49/EÜ põhinevaid usaldatavusnõudeid ning nende järgimist jätkata; eelkõige see, kas grupil, mille osaks ta saab, on olemas struktuur, mis võimaldab teostada tõhusat järelevalvet, vahetada tõhusalt teavet pädevate asutuste vahel ning määrata kindlaks ülesannete jaotus pädevate asutuste vahel;

| d a) | kas kavandatav omandamine suurendab huvide konfliktide ohtu; |
| --- | --- |

d a)

kas kavandatav omandamine suurendab huvide konfliktide ohtu;

| e) | kas on mõistlikku alust kahtlustada, et seoses kavandatava omandamisega toimub või on toimunud või üritatakse või on püütud üritada rahapesu või terrorismi rahastamist direktiivi 2005/60/EÜ artikli 1 tähenduses või kas kavandatav omandamine võiks suurendada sellise tegevuse ohtu. |
| --- | --- |

e)

kas on mõistlikku alust kahtlustada, et seoses kavandatava omandamisega toimub või on toimunud või üritatakse või on püütud üritada rahapesu või terrorismi rahastamist direktiivi 2005/60/EÜ artikli 1 tähenduses või kas kavandatav omandamine võiks suurendada sellise tegevuse ohtu.

Komisjonile antakse volitused võtta artikli 94 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, millega kohandatakse käesoleva lõike esimeses lõigus esitatud kriteeriume.

2.   Pädevad asutused võivad esitada kavandatavale omandamisele vastuväite üksnes siis, kui neil on mõistlik alus seda teha lõikes 1 sätestatud kriteeriumide alusel või kui kavandava omandaja esitatud teave ei ole täielik.

3.   Liikmesriigid ei kehtesta eeltingimusi omandamisele kuuluva osaluse määra suhtes ega luba oma pädevatel asutustel võtta kavandatava omandamise kontrollimisel aluseks turu majanduslikke vajadusi.

4.   Liikmesriigid avalikustavad loetelu teabe kohta, mida on vaja hinnangu andmiseks ja mis tuleb edastada pädevatele asutustele artikli 11 lõikes 1 osutatud teate esitamisel. Nõutav teave peab olema proportsionaalne ning kohandatud vastavalt kavandava omandaja ja kavandatava omandamise laadile. Liikmesriigid ei nõua teavet, mis ei ole asjakohane usaldusväärsuse hindamiseks.

5.   Kui pädevale asutusele on esitatud kaks või enam ettepanekut osaluse omandamise või suurendamise kohta ühes ja samas investeerimisühingus, tagab pädev asutus, olenemata artikli 12 lõigetest 1, 2 ja 3, et kõiki kavandavaid omandajaid koheldakse mittediskrimineerival viisil.

Artikkel 14

Lubatud investeeringute tagamise skeemide liikmelisus

Pädev asutus kontrollib, et iga investeerimisühinguna tegevusluba taotlev üksus täidab tegevusloa andmise ajal direktiivist 97/9/EÜ tulenevaid kohustusi.

Käesolevat artiklit ei kohaldata struktureeritud hoiuste suhtes, mille on andnud välja krediidiasutused, kes on sellise hoiuste tagamise skeemi liikmed, mis on tunnustatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/19/EÜ hoiuste tagamise skeemide kohta (41) alusel.

Artikkel 15

Algkapital

Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused ei annaks lube, kui investeerimisühingul ei ole piisavat algkapitali vastavalt direktiivi 2006/49/EÜ nõuetele, pidades silmas kõnealuse investeerimisteenuse või -tegevuse laadi.

Artikkel 16

Organisatsioonilised nõuded

1.   Päritoluliikmesriik nõuab, et investeerimisühingud täidavad käesoleva artikli lõigetes 2–8 ja artiklis 17 sätestatud organisatsioonilisi nõudeid.

2.   Investeerimisühing kehtestab asjakohase poliitika ja asjakohased menetlused, mis on piisavad, et tagada ühingu, sealhulgas selle juhtide, töötajate ja seotud vahendajate selliste kohustuste täitmine, mis tulenevad käesoleva direktiivi sätetest, ning asjakohased eeskirjad, mis reguleerivad kõnealuste isikute isiklikke tehinguid.

3.   Investeerimisühing kehtestab ja rakendab kõigi mõistlike meetmete võtmist silmas pidades tõhusat organisatsioonilist ja halduskorda, et vältida artiklis 23 määratletud huvide konfliktide kahjulikku mõju klientide huvidele.
  Kõnealune kord hõlmab poliitikat ja muid vajalikke korraldusi, mille abil hinnata investeerimistoote vastavust niisuguste klientide vajadustele, kellele seda pakutaks, ning tagada, et investeerimistooted või struktureeritud hoiused, mis on ühingu poolt kavandatud müügiks kutselistele või jaeklientidele, vastavad kindlaksmääratud sihtturu vajadustele ning et investeerimistooteid turustav investeerimisühing tagab selle, et investeerimistoodet turustatakse sihtrühma kuuluvatele klientidele. Müügieesmärgid ja sisemised hüvede skeemid ei soodusta toodete müüki väljapoole sihtrühma. Eelkõige võtab investeerimistooteid, struktureeritud hoiuseid või finantsinstrumente kavandav investeerimisühing kasutusele toodete heakskiitmise menetluse ning võtab kõik vajalikud tegevus- ja menetlusmeetmed kõnealuse toodete heakskiitmise menetluse rakendamiseks. Enne investeerimistoodete ja finantsinstrumentide turule laskmist või turustamist vajavad need tooted ja instrumendid heakskiitu vastavalt toodete heakskiitmise menetlusele. Kõiki asjaomaseid riske hinnatakse hoolikalt ning tooteid ja instrumente lastakse turule või turustatakse ainult juhul, kui see on klientide sihtrühma huvides. Toodete heakskiitmise menetlusega tagatakse olemasolevate toodete korrapärane läbivaatamine, et tagada toote jätkuv vastavus kindlaksmääratud sihtturu vajadustele. Toodete heakskiitmise menetlus vaadatakse läbi igal aastal. Investeerimisühing on igal ajal võimeline esitama asjaomasele pädevale asutusele oma toodete heakskiitmise menetluse laadi ja üksikasjade kohta ajakohastatud ja üksikasjaliku kirjelduse.

4.   Investeerimisühing võtab mõistlikke meetmeid, et tagada investeerimisteenuste osutamise ning investeerimistegevuse järjepidevus ja korrapärasus. Selleks rakendab investeerimisühing asjakohaseid ja proportsionaalseid süsteeme, ressursse ja menetlusi.

5.   Kui investeerimisühing usaldab kolmandale isikule selliste tööülesannete täitmise, mis on otsustava tähtsusega klientidele jätkuva ja rahuldava teenuse osutamiseks ning investeerimistegevuse teostamiseks jätkuval ja rahuldaval viisil, tagab ta, et see kolmas isik võtab mõistlikke meetmeid tarbetute lisariskide vältimiseks. Olulisi tööülesandeid ei või sisse osta viisil, mis kahjustab oluliselt selle sisekontrolli kvaliteeti ja järelevalvaja võimet jälgida kõigi kohustuste täitmist investeerimisühingu poolt.

Investeerimisühingul on mõistlik haldus- ja raamatupidamiskord, sisekontrollimehhanismid, tõhusad riskihindamismenetlused ning tõhusad kontrolli- ja kaitsemeetmed infotöötlussüsteemide jaoks.

6.   Investeerimisühing korraldab kõigi oma teenuste ja tehingute andmete säilitamise, mis on piisavad, et võimaldada pädeval asutusel jälgida käesoleva direktiivi nõuete täitmist, ning eelkõige veenduda, et investeerimisühing on täitnud kõik klientidega või potentsiaalsete klientidega seotud kohustused.

7.   Säilitamisele kuuluvad ka telefonivestluste salvestused ja elektrooniline teabevahetus, mis hõlmavad vähemalt tehinguid, mis on sõlmitud oma arvel kauplemise käigus, ja kliendi korraldusi, kui kliendi nimel osutatakse korralduste vastuvõtmise ja edastamise teenuseid ning kliendi nimel täidetakse korraldusi.

Liikmesriigid võivad loobuda kohustusest salvestada telefonivestlusi, kui investeerimisühing oma põhitegevusena ei võta vastu ega edasta korraldusi ega täida korraldusi klientide nimel.

Finantseerimisasutuste ja klientide vahelise teabevahetuse puhul võivad liikmesriigid esimeses lõigus osutatud salvestuste asemel tunnustada selliste telefonivestluste sisu piisavat dokumentatsiooni protokollide kujul, kui niisugused protokollid on kliendi poolt allkirjastatud.

Esimese lõigu kohaselt säilitatud telefonivestluste salvestused või elektrooniline teabevahetus
  või teise lõigu kohaselt koostatud protokollid
  esitatakse asjassepuutuvatele klientidele nende nõudmisel ▐.
  Liikmesriigid nõuavad, et niisuguseid andmeid säilitatakse kuni üks aasta pärast investeeringu lõppu.

Investeerimisühingu asjaomased isikud võivad esimeses lõigus osutatud vestlusi ja teabevahetust, mille salvestusi säilitatakse, läbi viia ainult investeerimisühingu pakutava varustuse abil.

8.   Investeerimisühing võtab piisavaid meetmeid, kui tema valduses on klientidele kuuluvaid finantsinstrumente, et kaitsta klientide omandiõigust, eriti investeerimisühingu maksejõuetuse korral, ja takistada investeerimisühingul kliendi finantsinstrumentide kasutamist oma huvides, välja arvatud juhul, kui klient on selleks andnud oma otsese nõusoleku.

9.   Investeerimisühing võtab piisavaid meetmeid, kui tema valduses on klientidele kuuluvat vara, et kaitsta klientide õigusi ja, välja arvatud krediidiasutuste puhul, takistada investeerimisühingut kasutamast klientide vara oma huvides.

10.   Investeerimisühing ei või sõlmida jaeklientidega omandiõiguse üleminekul põhinevaid tagatiskokkuleppeid eesmärgiga tagada või katta klientide praegusi või tulevasi, tegelikke, tingimuslikke või võimalikke kohustusi.

11.   Investeerimisühingute filiaalide puhul jõustab filiaali asukohaks oleva liikmesriigi pädev asutus lõigetes 6 ja 7 sätestatud kohustuse seoses filiaali tehtud tehingutega, ilma et see piiraks investeerimisühingu päritoluliikmesriigi pädeva asutuse võimalust otseseks juurdepääsuks kõnealustele andmetele.

12.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 94 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte selliste meetmete kohta, ▐ milles täpsustatakse käesoleva artikli lõigetes 2–9 sätestatud konkreetseid organisatsioonilisi nõudeid, mida tuleb rakendada selliste investeerimisühingute suhtes ning artikli 43 kohaselt tegevusloa saanud kolmandate riikide äriühingute filiaalide suhtes, mis tegelevad erinevate investeerimisteenustega ja/või tegevustega ning kõrvalteenustega või nende kombinatsioonidega.

Artikkel 17

Algoritm- ja välkkauplemine

1.   Algoritmkauplemisega tegeleval investeerimisühingul on tõhusad
  tema äritegevuse jaoks sobivad
  süsteemid ja riskikontrollid selle tagamiseks, et tema kauplemissüsteemid oleksid usaldusväärsed ja piisavalt suutlikud, et nende suhtes kohaldataks asjakohaseid kauplemiskünniseid ja -piiranguid ning et kõnealused süsteemid takistaksid vigaste korralduste saatmist või süsteemi muud sellist toimimist, mis võib tekitada ebastabiilsust turgudel või sellele kaasa aidata. Sellisel ühingul on ka tõhusad süsteemid ja riskikontrollid selle tagamiseks, et kauplemissüsteeme ei oleks võimalik kasutada ühelgi eesmärgil, mis on vastuolus määrusega (EL) nr .../... [turu kuritarvitamise määrus] või temaga seotud kauplemiskoha eeskirjadega. Ühingul on tõhus talituspidevuse kord, et kõrvaldada oma kauplemissüsteemide mis tahes ettenägematud tõrked, samuti tagab ühing oma süsteemide täieliku testimise ja nõuetekohase kontrolli, et oleks tagatud nende süsteemide vastavus käesoleva lõike nõuetele.

2.   Algoritmkauplemisega tegelev investeerimisühing esitab vähemalt kord aastas
  omal algatusel ning mis tahes muul ajal taotluse alusel
  oma liikmesriigi pädevale asutusele
  üksikasjaliku
  kirjelduse algoritmkauplemise strateegiate laadi kohta, üksikasjalikud andmed süsteemi suhtes kohaldatavate kauplemisparameetrite või -piirmäärade kohta, lõike 1 tingimuste täitmise tagavad põhilised vastavus- ja riskikontrollid ning oma süsteemide testimise üksikasjad.
  Investeerimisühing esitab pädeva asutuse nõudmisel
  lisateavet tema algoritmkauplemise ja selleks kasutatavate süsteemide kohta.

2 a.
     
  Välkkauplemisstrateegiat kasutav investeerimisühing säilitab heakskiidetud viisil töötlemata kontrolljälje iga pakkumise ja kauplemistegevuse kohta, mis on läbi viidud mis tahes kauplemiskohas, ning teeb selle riiklikule pädevale asutusele kättesaadavaks taotluse korral.

3.   
  Investeerimisühing, mis tegeleb turutegemisega, sealhulgas kauplemiskoha pakutavas turutegemise mehhanismis osalemise kaudu, sõlmib ühingu ja kauplemiskoha vahelise siduva kirjaliku kokkuleppe turutegemisest tulenevate põhiliste kohustuste kohta ning järgib kokkuleppe tingimusi, sealhulgas likviidsuse tagamine. Investeerimisühingul on tulemuslikud süsteemid ja kontrollid, et tagada asjaolu, et ta täidab kogu aeg oma kõnealusest kokkuleppest tulenevaid kohustusi. Kui investeerimisühing kasutab algoritmkauplemise strateegiat, et täita enda kui turutegija kohustusi, tagab ta asjaolu, et algoritm
  on pidevalt toimiv sellise kauplemiskoha kauplemisajal, kuhu saadetakse korraldusi või mille süsteemide kaudu tehakse tehinguid
  , ning et algoritmi
  kauplemisparameetrite või piirmääradega tagatakse, et
  investeerimisühing
  esitab siduvad konkurentsivõimeliste hindadega pakkumised, tänu millele tagatakse kõnealustele kauplemiskohtadele igal ajal regulaarselt ja jätkuvalt likviidsus, olenemata sellest, missugused tingimused turul valitsevad
  , kui kirjalikus kokkuleppes ei ole sätestatud teisiti
  .

4.   
  Investeerimisühingud ei paku kauplemiskohale sponsoreeritud ja avatud turulepääsu.
  Kauplemiskohale otsest
  turulepääsu
  võimaldaval investeerimisühingul on tõhusad süsteemid ja kontrollid, millega tagatakse, et teenust kasutavate isikute sobivust hinnatakse ja see vaadatakse läbi nõuetekohaselt, et teenust kasutavaid isikuid takistatakse ületamast eelnevalt kindlaks määratud asjakohaseid kauplemis- ja krediidikünniseid, et teenust kasutavate isikute kauplemistegevust jälgitakse nõuetekohaselt ning et asjakohaste riskikontrollidega välditakse kauplemistegevust, mis võib tekitada riske investeerimisühingule endale või mis võiks tekitada ebastabiilsust turgudel või sellele kaasa aidata või mis on vastuolus määrusega (EL) nr [turu kuritarvitamise määrus] või kauplemiskoha eeskirjadega. Investeerimisühing tagab, et ühingu ja isiku vahel sõlmitakse siduv kirjalik kokkulepe teenuse osutamisest tulenevate põhiliste õiguste ja kohustuste kohta ning et kõnealuse kokkuleppe alusel vastutab ühing selle tagamise eest, et kõnealust teenust kasutav kauplemistegevus vastab käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr .../... [turu kuritarvitamise määrus] nõuetele ning kauplemiskoha eeskirjadele.

5.   Investeerimisühingul, mis tegutseb teiste isikute üldise kliiriva liikmena, on tõhusad süsteemid ja kontrollid selle tagamiseks, et kliiringuteenuseid kohaldatakse üksnes selliste isikute suhtes, kes on sobivad ja kes vastavad selgetele kriteeriumidele, ning et kõnealustele isikutele kehtestatakse asjakohased nõuded, et vähendada ühingu ja turu riske. Investeerimisühing tagab, et ühingu ja isiku vahel sõlmitakse siduv kirjalik kokkulepe kõnealuse teenuse osutamisest tulenevate põhiliste õiguste ja kohustuste kohta.

6.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 94 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte seoses meetmetega, millega täpsustatakse lõigetes 1–5 osutatud üksikasjalikke organisatsioonilisi nõudeid, mis kehtestatakse selliste investeerimisühingute suhtes, mis tegelevad eri investeerimisteenustega ja/või mitmesuguse investeerimistegevusega ning kõrvalteenustega või nende kombinatsioonidega.

Artikkel 18

Kauplemisprotsess ja tehingute lõpuleviimine mitmepoolses ja organiseeritud kauplemissüsteemis

1.   Liikmesriigid nõuavad, et mitmepoolset või organiseeritud kauplemissüsteemi rakendavad investeerimisühingud või turu korraldajad kehtestavad lisaks artiklis 16 sätestatud organisatsiooniliste nõuete täitmisele läbipaistvad eeskirjad, õiglase ja korrektse kauplemise korra ja menetlused ning objektiivsed kriteeriumid korralduste tõhusaks täitmiseks. Neil on kord süsteemi tehniliste toimingute usaldusväärseks juhtimiseks, sealhulgas tõhusate situatsioonplaanide kehtestamiseks, et tulla toime süsteemide tõrgetega.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et mitmepoolset või organiseeritud kauplemissüsteemi rakendavad investeerimisühingud või turu korraldajad kehtestavad läbipaistvad eeskirjad seoses kriteeriumidega nende finantsinstrumentide kindlaksmääramiseks, millega võib tema süsteemides kaubelda.

Liikmesriigid nõuavad, et mitmepoolset või organiseeritud kauplemissüsteemi rakendavad investeerimisühingud või turu korraldajad esitavad vajaduse korral piisava avalikkusele kättesaadava teabe, et võimaldada selle kasutajatel kujundada investeerimisalaseid seisukohti, võttes arvesse nii kasutajate laadi kui ka kaubeldavate instrumentide liiki, või on veendunud juurdepääsu olemasolus sellisele teabele.

3.   Liikmesriigid nõuavad, et mitmepoolset või organiseeritud kauplemissüsteemi rakendavad investeerimisühingud või turu korraldajad kehtestavad, avaldavad ja säilitavad objektiivsete kriteeriumide alusel läbipaistvad
  ja mittediskrimineerivad
  eeskirjad, millega reguleeritakse juurdepääsu süsteemile.

3 a.
     
  Liikmesriigid nõuavad, et mitmepoolset või organiseeritud kauplemissüsteemi rakendavatel investeerimisühingutel või turu korraldajatel oleks kord mis tahes huvide konflikti selgeks avastamiseks mitmepoolse või organiseeritud kauplemissüsteemi, selle omanike või selle korraldaja huvide ning mitmepoolse või organiseeritud kauplemissüsteemi kindla toimimise vahel ning niisugustest huvide konfliktidest mitmepoolse või organiseeritud kauplemissüsteemi tegevuse või selle osaliste jaoks tulenevate võimalike kahjulike tagajärgede juhtimiseks.

4.   Liikmesriigid nõuavad, et mitmepoolset või organiseeritud kauplemissüsteemi rakendavad investeerimisühingud või turu korraldajad teavitavad selgesti selle kasutajaid nende vastavatest kohustustest kõnealuses süsteemis sooritatud tehingute arveldamisel. Liikmesriigid nõuavad, et mitmepoolset või organiseeritud kauplemissüsteemi rakendavad investeerimisühingud või turu korraldajad on kehtestanud korra, mis on vajalik mitmepoolses või organiseeritud kauplemissüsteemis tehtud tehingute tõhusa arveldamise soodustamiseks.

4 a.
     
  Liikmesriigid nõuavad, et mitmepoolsel või organiseeritud kauplemissüsteemil oleks vähemalt kolm olulisel määral aktiivset liiget või kasutajat, kellel kõigil on võimalik hinnakujunduse osas suhelda ka kõikide teistega.

5.   Kui reguleeritud turul kauplemiseks vastuvõetud vabalt kaubeldava väärtpaberiga kaubeldakse ilma emitendi loata ka mitmepoolses või organiseeritud kauplemissüsteemis, ei kehti emitendi suhtes mingid kohustused seoses finantsteabe esmase, jätkuva või ühekordse avalikustamisega kõnealuse mitmepoolse või organiseeritud kauplemissüsteemi osas.

6.   Liikmesriigid nõuavad, et iga mitmepoolset või organiseeritud kauplemissüsteemi rakendav investeerimisühing või turu korraldaja täidab viivitamata liikmesriigi pädeva asutuse juhiseid artikli 72 lõike 1 alusel finantsinstrumendiga kauplemise peatamiseks või lõpetamiseks.

7
  .   Liikmesriigid nõuavad, et mitmepoolset või organiseeritud kauplemissüsteemi rakendavad investeerimisühingud või turu korraldajad esitavad pädevale asutusele
  ja ESMA-le
  üksikasjaliku kirjelduse mitmepoolse või organiseeritud kauplemissüsteemi toimimise kohta
  , sealhulgas mis tahes seosed reguleeritud turu, mitmepoolse kauplemissüsteemi, organiseeritud kauplemissüsteemi või süsteemse täitjaga, mis kuulub samale investeerimisühingule või turu korraldajale, või nendepoolne osalus, ning nende liikmete ja/või kasutajate loend
  . Investeerimisühingule või turu korraldajale kui mitmepoolsele või organiseeritud kauplemissüsteemile antud igast tegevusloast teatatakse ESMA-le. ESMA koostab kõigi
  Euroopa Liidu
  investeerimisühingute loendi. Kõnealune loend sisaldab teavet mitmepoolse või organiseeritud kauplemissüsteemi osutatavate teenuste kohta ning mitmepoolset või organiseeritud kauplemissüsteemi identifitseerivat kordumatut koodi, mida kasutatakse aruannetes kooskõlas artikliga 23 ning määruse (EL) nr .../... [määrus finantsinstrumentide turgude kohta] artiklitega 5 ja 9. Loendit ajakohastatakse korrapäraselt. ESMA avaldab kõnealuse loendi ja ajakohastab seda oma veebisaidil.

8.
     ESMA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kindlaks määrata lõikes 8 osutatud kirjelduse ja teate sisu ja vorm.

ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile
  [...] (42)

  .

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.

Artikkel 19

Mitmepoolsete kauplemissüsteemide erinõuded

1.   Liikmesriigid nõuavad, et lisaks artiklites 16 ja 18 sätestatud nõuete täitmisele kehtestavad
  ja rakendavad
  mitmepoolset kauplemissüsteemi rakendavad investeerimisühingud või turu korraldajad kaalutlusõiguseta eeskirjad korralduste täitmise kohta süsteemis.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et artikli 18 lõikes 4 osutatud eeskirjad, millega reguleeritakse juurdepääsu mitmepoolsele kauplemissüsteemile, vastavad artikli 55 lõikega 3 kehtestatud tingimustele.

3.   Liikmesriigid nõuavad, et mitmepoolset kauplemissüsteemi rakendavatel investeerimisühingutel või turu korraldajatel oleks kord
  :

| a) | olemaks piisavalt varustatud, et tulla toime võimalike riskidega, rakendamaks asjakohast korda ja asjakohaseid süsteeme kõigi oma tegevuse jaoks oluliste riskide avastamiseks ning kehtestamaks tulemuslikud meetmed nende riskide leevendamiseks; |
| --- | --- |

a)

olemaks piisavalt varustatud, et tulla toime võimalike riskidega, rakendamaks asjakohast korda ja asjakohaseid süsteeme kõigi oma tegevuse jaoks oluliste riskide avastamiseks ning kehtestamaks tulemuslikud meetmed nende riskide leevendamiseks;

| b) | selliste võimalike kahjulike tagajärgede selgeks tuvastamiseks ja juhtimiseks seoses mitmepoolse kauplemissüsteemi tegevusega või selle osalistega, mis tulenevad konfliktist mitmepoolse kauplemissüsteemi, selle omanike või selle korraldaja huvide ning kõnealuse süsteemi kindla toimimise vahel; |
| --- | --- |

b)

selliste võimalike kahjulike tagajärgede selgeks tuvastamiseks ja juhtimiseks seoses mitmepoolse kauplemissüsteemi tegevusega või selle osalistega, mis tulenevad konfliktist mitmepoolse kauplemissüsteemi, selle omanike või selle korraldaja huvide ning kõnealuse süsteemi kindla toimimise vahel;

| c) | omamaks tulemuslikku korda oma süsteemides täidetavate tehingute tõhusa ja õigeaegse lõpuleviimise hõlbustamiseks; ning |
| --- | --- |

c)

omamaks tulemuslikku korda oma süsteemides täidetavate tehingute tõhusa ja õigeaegse lõpuleviimise hõlbustamiseks; ning

| d) | omamaks tegevusloa andmise ajal ja jätkuvalt piisavaid rahalisi vahendeid turu nõuetekohase toimimise soodustamiseks, pidades silmas turul sõlmitud tehingute laadi ja ulatust ning turu suhtes eksisteerivate riskide ulatust ja taset. |
| --- | --- |

d)

omamaks tegevusloa andmise ajal ja jätkuvalt piisavaid rahalisi vahendeid turu nõuetekohase toimimise soodustamiseks, pidades silmas turul sõlmitud tehingute laadi ja ulatust ning turu suhtes eksisteerivate riskide ulatust ja taset.

4.   Liikmesriigid nõuavad, et
  mitmepoolne kauplemissüsteem oleks vastavuses artiklitega 51 ja 51 a ning et selle saavutamiseks
  oleksid
  sellel
  olemas tõhusad süsteemid, menetlused ja kord ▐.

5.   Liikmesriigid tagavad, et artikleid 24, 25, 27 ja 28 ei kohaldata selliste tehingute suhtes, mis sõlmitakse mitmepoolset kauplemissüsteemi reguleerivate eeskirjade alusel süsteemi liikmete või osaliste vahel või mitmepoolse kauplemissüsteemi ja selle liikmete või osaliste vahel seoses mitmepoolse kauplemissüsteemi kasutamisega. Mitmepoolse kauplemissüsteemi liikmed või osalised täidavad artiklitega 24, 25, 27 ja 28 ette nähtud kohustusi seoses oma klientidega, kui nad klientide nimel tegutsedes täidavad klientide korraldusi mitmepoolse kauplemissüsteemi kaudu.

Artikkel 20

Organiseeritud kauplemissüsteemide erinõuded

1.   Liikmesriigid nõuavad, et organiseeritud kauplemissüsteemi rakendavad investeerimisühingud ja turu korraldajad kehtestaksid korra, millega välditakse organiseeritud kauplemissüsteemis klientide korralduste täitmist kõnealust süsteemi rakendava investeerimisühingu või turu korraldaja
  või investeerimisühingu ja/või turukorraldajaga samasse kontserni ja/või sama juriidilise isiku alla kuuluva üksuse
  kapitali eest.

Investeerimisühing või turu korraldaja või investeerimisühingu ja/või turukorraldajaga samasse kontserni ja/või sama juriidilise isiku alla kuuluv üksus ei tegutse enda rakendatavas organiseeritud kauplemissüsteemis süsteemse täitjana ning organiseeritud kauplemissüsteem ei ole ühenduses süsteemse täitjaga viisil, mis võimaldab organiseeritud kauplemissüsteemi korralduste ja süsteemse täitja korralduste või hinnapakkumiste vastastikust mõjutamist.
  Üht organiseeritud kauplemissüsteemi ei või ühendada teise organiseeritud kauplemissüsteemiga, nii et erinevates organiseeritud kauplemissüsteemides antud korraldused võiksid üksteist vastastikku mõjutada.

1 a.
     
  Liikmesriigid nõuavad, et kui võlakirja, struktureeritud finantstoote või saastekvoodiga on lubatud kaubelda reguleeritud turul või nendega kaubeldakse mitmepoolses kauplemissüsteemis, lubavad organiseeritud kauplemissüsteemi rakendavad investeerimisühingud ja turu korraldajad täita organiseeritud kauplemissüsteemis üksnes suuremahulisi korraldusi.

1 b.
     
  Organiseeritud kauplemissüsteemi rakendavatel investeerimisühingutel või turu korraldajatel on organiseeritud kauplemissüsteemi rakendamisel kaalutlusõigus üksnes seoses järgmisega:

| a) | tehingu täitmise viis ning |
| --- | --- |

a)

tehingu täitmise viis ning

| b) | klientide suhtlemise viis. |
| --- | --- |

b)

klientide suhtlemise viis.

2.   Organiseeritud kauplemissüsteemi tegevusloa taotlus sisaldab üksikasjalikku selgitust selle kohta, miks kõnealune süsteem ei ole kooskõlas reguleeritud turuga, mitmepoolse kauplemissüsteemiga ega kliendi korralduste süsteemse täitjaga ega ole võimeline nendena tegutsema.
  Kui organiseeritud kauplemissüsteemi korraldaja on saanud tegevusloa, esitab ta igal aastal pädevale asutusele aruande, mis sisaldab ajakohastatud selgitust.

2 a.
     
  Liikmesriigid nõuavad, et organiseeritud kauplemissüsteemi rakendavad investeerimisühingud ja turu korraldajad võtaksid asjakohaseid meetmeid, et avastada mis tahes huvide konflikte, mis kerkivad esile seoses organiseeritud kauplemissüsteemi järelevalve ja rakendamisega ning mis võivad kahjustada organiseeritud kauplemissüsteemi liikmeid või osalisi.

3.   Liikmesriigid tagavad artiklite 24, 25, 27 ja 28 kohaldamise organiseeritud kauplemissüsteemis sõlmitud tehingute suhtes.

4.   Liikmesriigid nõuavad, et ▐ organiseeritud
  kauplemissüsteem oleks vastavuses artiklitega 51 ja 51 a ning et selle saavutamiseks
  oleksid
  sellel
  olemas tõhusad süsteemid, menetlused ja kord ▐.

II   PEATÜKK

INVESTEERIMISÜHINGUTE TEGUTSEMISTINGIMUSED

1.   JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 21

Esmaste tegevuslubade andmise tingimuste korrapärane läbivaatamine

1.   Päritoluliikmesriigi pädevad asutused nõuavad, et investeerimisühing, kellele nad on andnud oma territooriumil tegevusloa, täidab alati käesoleva jaotise 1. peatükiga ettenähtud esmase tegevusloa andmise tingimusi.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et pädevad asutused kehtestavad asjakohased meetodid kontrollimaks, et investeerimisühingud täidavad oma kohustusi lõike 1 alusel. Nad nõuavad, et investeerimisühingud teatavad pädevatele asutustele olulistest muutustest esmaste tegevuslubade andmise tingimustes.

ESMA võib töötada välja suunised käesolevas lõikes nimetatud kontrollimeetodite kohta.

Artikkel 22

Üldkohustus seoses pideva järelevalvega

▐ Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused teostavad järelevalvet investeerimisühingute tegevuse üle, et hinnata vastavust käesolevas direktiiviga ettenähtud tegutsemistingimustele. Liikmesriigid tagavad asjakohaste meetmete olemasolu, mis võimaldavad pädeval asutusel saada teavet, mida on vaja, et hinnata kõnealuste kohustuste täitmist investeerimisühingute poolt.

Artikkel 23

Huvide konflikt

1.   Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingud võtavad kõik
  vajalikud
  meetmed, et avastada
  kõik nendevahelised
  huvide
  konfliktid
  , sealhulgas juhtide, töötajate ja seotud vahendajatega või nendega kontrolli osas otseselt või kaudselt seotud isikutega ning nende klientidega, või klientide
  vahelised
  huvide
  konfliktid
  , mis ilmnevad investeerimis- või kõrvalteenuste või nende kombinatsioonide osutamise käigus
  , sealhulgas need, mis tulenevad kolmandatelt isikutelt hüvede vastuvõtmistest või ühingu enda tasustamis- ja muudest premeerimistruktuuridest
  .

2.   Kui investeerimisühingu poolt kooskõlas artikli 16 lõikega 3 võetud organisatsioonilised või haldusmeetmed huvide
  konfliktide vältimiseks või nendega
  toimetulekuks ei ole piisavad, et tagada küllaldase kindlusega kliendi huvide kahjustamise ohu vältimine, avalikustab investeerimisühing kliendile enne tema nimel äritegevusse astumist selgel kujul huvide konfliktide üldise laadi ja/või allika.

3.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 94 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, mille eesmärk on:

| a) | määratleda meetmed, mille võtmist võib investeerimisühingutelt mõistlikult eeldada, identifitseerimaks, vältimaks, käsitlemaks ja/või avalikustamaks huvide konflikte mitmesuguste investeerimis- ja kõrvalteenuste ning nende kombinatsioonide osutamisel; |
| --- | --- |

a)

määratleda meetmed, mille võtmist võib investeerimisühingutelt mõistlikult eeldada, identifitseerimaks, vältimaks, käsitlemaks ja/või avalikustamaks huvide konflikte mitmesuguste investeerimis- ja kõrvalteenuste ning nende kombinatsioonide osutamisel;

| b) | kehtestada asjakohased kriteeriumid selliste huvide konfliktide liikide kindlakstegemiseks, mille olemasolu võib kahjustada investeerimisühingu klientide või potentsiaalsete klientide huve. |
| --- | --- |

b)

kehtestada asjakohased kriteeriumid selliste huvide konfliktide liikide kindlakstegemiseks, mille olemasolu võib kahjustada investeerimisühingu klientide või potentsiaalsete klientide huve.

2.   JAGU

SÄTTED INVESTORITE KAITSE TAGAMISEKS

Artikkel 24

Üldpõhimõtted ja teave klientidele

1.   Liikmesriigid nõuavad, et klientidele investeerimisteenuste või vajaduse korral kõrvalteenuste osutamisel tegutseb investeerimisühing ausalt, õiglaselt ja professionaalselt kooskõlas oma klientide parimate huvidega ja järgib eelkõige käesolevas artiklis ja artiklis 25 sätestatud põhimõtteid.

1 a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kui investeerimisühingud kavandavad investeerimistooteid või struktureeritud hoiuseid müügiks kutselistele või jaeklientidele, on need tooted kavandatud rahuldama kindlaksmääratud sihtturu vajadusi asjaomases klientide kategoorias. Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühingud võtavad mõistlikke meetmeid tagamaks, et iga investeerimistoodet turustatakse ja levitatakse sihtrühma kuuluvatele klientidele ning et müügieesmärgid ja sisemised premeerimisskeemid või hüved ei soodusta investeerimistoote turustamist või levitamist väljapoole sihtrühma. Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingud, kes kavandavad investeerimistooteid või struktureeritud hoiuseid müügiks kutselistele või jaeklientidele, annaksid mis tahes kolmandast isikust turustajale teavet toote kavandatud sihtturu kohta.

1 b.
     
  Liikmesriigid tagavad, et viis, kuidas investeerimisühing oma töötajaid, määratud esindajaid või muid investeerimisühinguid tasustab, ei takista tal täita oma kohustust tegutseda klientide parimates huvides. Liikmesriigid tagavad, et kui töötajad turustavad või müüvad investeerimistooteid või finantsinstrumente jaeklientidele või pakuvad neile nendealast nõu, ei piira asjaomased tasustamisstruktuurid nende võimet anda vajaduse korral objektiivseid soovitusi või esitada teavet viisil, mis on õiglane, selge ja mitte eksitav vastavalt lõikele 2 ega põhjusta muul viisil tarbetuid huvide konflikte.

Eelkõige tagavad liikmesriigid, et:

| a) | tasustamine ei sõltu suurel määral investeerimistoodete või finantsinstrumentide müügieesmärkidest või kasumlikkusest; |
| --- | --- |

a)

tasustamine ei sõltu suurel määral investeerimistoodete või finantsinstrumentide müügieesmärkidest või kasumlikkusest;

| b) | tasustamine või muu kord, sealhulgas tulemuste hindamine, ei anna töötajatele stiimulit soovitada jaekliendile mingit konkreetset investeerimistoodet või finantsinstrumenti, kui investeerimisühing võiks pakkuda muud investeerimistoodet või finantsinstrumenti, mis vastaks paremini kliendi eesmärkidele. |
| --- | --- |

b)

tasustamine või muu kord, sealhulgas tulemuste hindamine, ei anna töötajatele stiimulit soovitada jaekliendile mingit konkreetset investeerimistoodet või finantsinstrumenti, kui investeerimisühing võiks pakkuda muud investeerimistoodet või finantsinstrumenti, mis vastaks paremini kliendi eesmärkidele.

1 c.
     
  Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühinguid ei loeta oma artikli 23 või käesoleva artikli esimese lõike kohaseid kohustusi täitnuteks eelkõige juhul, kui nad maksavad mis tahes isikule peale kliendi või neile makstakse mis tahes tasu või vahendustasu või nad pakuvad või saavad mis tahes mitterahalist hüve seoses investeerimisteenuse või kõrvalteenuse osutamisega mis tahes muu poole kui kliendi poolt, välja arvatud juhul, kui tasu või vahendustasu makse või pakutud mitterahalise hüve eesmärk on kliendi jaoks vastava teenuse kvaliteedi parandamine ja see ei kahjusta ühingu kohustust tegutseda kliendi huvides ausalt, õiglaselt ja professionaalselt ning see:

| a) | edastatakse investorile koos dokumentidega, milles on üksikasjalikult esitatud kõik teenused ja sellega seotud tasu või vahendustasu; |
| --- | --- |

a)

edastatakse investorile koos dokumentidega, milles on üksikasjalikult esitatud kõik teenused ja sellega seotud tasu või vahendustasu;

| b) | võimaldab investeerimisteenuste osutamist või on nende osutamiseks vajalik, näiteks hoidmise tasu, arveldus- ja valuutavahetustasud, regulatiivsed lõivud või juriidilise nõustamise tasud, ja kui sellest ei saa selle iseloomu arvestades tuleneda konflikte ühingu kohustusega tegutseda ausalt, õiglaselt ja professionaalselt kooskõlas oma klientide parimate huvidega; või |
| --- | --- |

b)

võimaldab investeerimisteenuste osutamist või on nende osutamiseks vajalik, näiteks hoidmise tasu, arveldus- ja valuutavahetustasud, regulatiivsed lõivud või juriidilise nõustamise tasud, ja kui sellest ei saa selle iseloomu arvestades tuleneda konflikte ühingu kohustusega tegutseda ausalt, õiglaselt ja professionaalselt kooskõlas oma klientide parimate huvidega; või

| c) | vastab tingimusele, mille kohaselt peab selle olemasolu, iseloom ja summa või kui summat ei saa kindlaks teha, siis selle arvutamise meetod, olema kliendile avaldatud selgelt ning igakülgselt enne asjaomase teenuse osutamist; |
| --- | --- |

c)

vastab tingimusele, mille kohaselt peab selle olemasolu, iseloom ja summa või kui summat ei saa kindlaks teha, siis selle arvutamise meetod, olema kliendile avaldatud selgelt ning igakülgselt enne asjaomase teenuse osutamist;

välja arvatud juhul, kui liikmesriigid näevad ette, et käesolevas lõikes esitatud nõuded on täidetud üksnes juhul, kui tasu, vahendustasu või mitterahalise hüve väärtus edastatakse kliendile. [ME 5]

2.   Kogu investeerimisühingu poolt klientidele või potentsiaalsetele klientidele suunatud teave, sealhulgas reklaamteated, on õiglased, selged ja mitte eksitavad. Reklaamteated on selgesti sellistena identifitseeritavad.

3.   Klientidele või potentsiaalsetele klientidele esitatakse
  asjakohasel ajal
  asjakohane teave järgmise kohta:

| — | investeerimisühing ja selle teenused;
  investeerimisnõustamise korral täpsustatakse teabes niisuguste toodete ulatus, mida nõustamine hõlmab, |
| --- | --- |

—

investeerimisühing ja selle teenused;
  investeerimisnõustamise korral täpsustatakse teabes niisuguste toodete ulatus, mida nõustamine hõlmab,

| — | tootestruktuurid ja kavandatud sihtturu klientide liigitus,
  finantsinstrumendid ja kavandatud investeerimisstrateegiad; see peaks hõlmama asjakohaseid juhiseid ja hoiatusi seoses riskidega, mis on seotud investeeringutega kõnealustesse
  tootestruktuuridesse, finantsinstrumentidesse
  või seoses konkreetsete investeerimisstrateegiatega, |
| --- | --- |

—

tootestruktuurid ja kavandatud sihtturu klientide liigitus,
  finantsinstrumendid ja kavandatud investeerimisstrateegiad; see peaks hõlmama asjakohaseid juhiseid ja hoiatusi seoses riskidega, mis on seotud investeeringutega kõnealustesse
  tootestruktuuridesse, finantsinstrumentidesse
  või seoses konkreetsete investeerimisstrateegiatega,

| — | täitmiskohad, |
| --- | --- |

—

täitmiskohad,

| — | kulud ja nendega seotud tasud
  , mis on seotud investeerimis- või kõrvalteenustega ning mis tahes investeerimistoote, struktureeritud hoiuse või finantsinstrumentidega, mida soovitatakse või turustatakse klientidele
  . |
| --- | --- |

—

kulud ja nendega seotud tasud
  , mis on seotud investeerimis- või kõrvalteenustega ning mis tahes investeerimistoote, struktureeritud hoiuse või finantsinstrumentidega, mida soovitatakse või turustatakse klientidele
  .

Kõikide investeerimistoodete puhul hõlmab esimeses lõigus osutatud teave investeeringu kogukulu, kasutades selleks standardiseeritud esitust kõikide mahaarvamiste, sealhulgas tasud ja kulud, mis ei ole põhjustatud seotud turu riskist, kumulatiivse mõju kohta tuludele, võttes aluseks standardiseeritud prognoosi, mis on väljendatud sularaha summas enne investeeringut ja vähemalt kord aastas iga tegeliku investeeringu puhul.

3 a.
     
  Investeerimisnõustamise või diskretsionaarse portfelli valitsemise puhul esitatakse lõikes 3 osutatud asjakohane teave enne investeerimisnõustamise toimumist ning see hõlmab järgmist:

| a) | niisuguste investeerimistoodete ja finantsinstrumentide valik, millele soovitus rajatakse, ja eelkõige see, kas valik on piiritletud finantsinstrumentidega, mille on emiteerinud või mida pakuvad üksused, millel on märkimisväärne seos investeerimisühinguga; |
| --- | --- |

a)

niisuguste investeerimistoodete ja finantsinstrumentide valik, millele soovitus rajatakse, ja eelkõige see, kas valik on piiritletud finantsinstrumentidega, mille on emiteerinud või mida pakuvad üksused, millel on märkimisväärne seos investeerimisühinguga;

| b) | asjaolu, kas tarbija peab nõustamise eest maksma tasu ja kui see nii on, siis tasu või selle arvestamise alus; |
| --- | --- |

b)

asjaolu, kas tarbija peab nõustamise eest maksma tasu ja kui see nii on, siis tasu või selle arvestamise alus;

| c) | asjaolu, kas ühing saab mingeid tasusid, komisjonitasusid, rahalisi või mitterahalisi hüvesid või muid hüvesid kolmandatelt isikutelt seoses investeerimisnõustamise pakkumisega, ning vajaduse korral hüve kliendile edastamise mehhanismid; |
| --- | --- |

c)

asjaolu, kas ühing saab mingeid tasusid, komisjonitasusid, rahalisi või mitterahalisi hüvesid või muid hüvesid kolmandatelt isikutelt seoses investeerimisnõustamise pakkumisega, ning vajaduse korral hüve kliendile edastamise mehhanismid;

| d) | asjaolu, kas investeerimisühing esitab kliendile perioodilise hinnangu klientidele soovitatavate finantsinstrumentide sobivuse kohta. |
| --- | --- |

d)

asjaolu, kas investeerimisühing esitab kliendile perioodilise hinnangu klientidele soovitatavate finantsinstrumentide sobivuse kohta.

Esimeses lõigus
  ja lõike 1 c punktis c
  osutatud teave tuleks esitada asjakohases vormis nii, et kliendid või potentsiaalsed kliendid on võimelised mõistma pakutava investeerimisteenuse ja konkreetse finantsinstrumendi liigi olemust ja riske ning sellest tulenevalt tegema informeeritud investeerimisotsuseid.
  Liikmesriigid võivad nõuda, et
  kõnealust teavet
  esitatakse
  standardiseeritud kujul.

4.   Juhul kui investeerimisteenuseid pakutakse osana finantstootest, mille suhtes juba kehtivad muud
  Eurooa Liidu
  õiguse sätted või ühised liidu standardid krediidiasutuste ja tarbijakrediidi kohta seoses teabenõuetega, ei kohaldata kõnealuse teenuse suhtes täiendavalt lõigetes 2
  ,
  3
  ja 3 a
  sätestatud kohustusi.

5.   
  Liikmesriigid võivad lisaks keelata või veelgi piirata investeerimisnõustamise või diskretsionaarse portfelli valitsemise pakkumisega seotud tasude, komisjonitasude või mitterahaliste hüvede pakkumist või vastuvõtmist. See võib hõlmata mis tahes niisuguste tasude, komisjonitasude või mitterahaliste hüvede kliendile tagastamise või kliendi poolt makstavatest tasudest mahaarvestamise nõudmist.

5 a.
     
  Liikmesriigid nõuavad, et juhul kui investeerimisühing teavitab klienti, et investeerimisnõustamist või portfelli valitsemist omal äranägemisel pakutakse sõltumatult, hindab investeerimisühing piisavalt suurt hulka turul kättesaadavaid investeerimistooteid või finantsinstrumente, mis on nende liigi ja emitentide või toote pakkujate poolest piisavalt mitmekesised, et tagada, et kliendi investeerimiseesmärke oleks võimalik sobivalt täita, ning mis ei piirduks finantsinstrumentidega, mille on emiteerinud või mida pakuvad üksused, millel on kõnealuse investeerimisühinguga märkimisväärne seos.

Kui investeerimisühing teavitab klienti, et investeerimisnõustamist pakutakse sõltumatult, tagavad liikmesriigid, et igasuguse tasu, vahendustasu või mitterahalise hüve vastuvõtmine seoses investeerimisnõustamise või portfelli valitsemisega omal äranägemisel on keelatud. [ME 6]

6.   
  Liikmesriigid nõuavad, et
  investeerimisühing
  avalikustaks omal äranägemisel portfelli valitsemise teenuse osutamise korral perioodilises aruandes kõik hüved, mis on eelneval perioodil makstud või saadud seoses omal äranägemisel portfelli valitsemisega. Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühing ei tasustaks ega hindaks oma töötajate, esindajate või teiste seotud investeerimisühingute tegevust viisil, mis oleks vastuolus ühingu kohustusega tegutseda oma klientide parimates huvides. [ME 7]

7.   Kui investeerimisteenust pakutakse
  jaekliendile
  koos teise teenuse või tootega, mis on osa paketist või sama lepingu või paketi tingimuseks, teavitab investeerimisühing klienti sellest, kas on võimalik osta eri komponente eraldi, ja esitab eraldi tõendid iga komponendiga seotud kulude ja tasude kohta.

ESMA töötab
  koostöös Euroopa järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja Euroopa järelevalveasutusega (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee kaudu
  hiljemalt
  [...] (43)

  välja suunised ristmüügitegevuse hindamiseks ja järelevalveks ning ajakohastab neid ning märgib eelkõige ära olukorrad, milles ristmüügitegevus ei vasta lõike 1 kohustustele.

8.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 94 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte seoses meetmetega, millega tagatakse, et investeerimisühingud täidavad klientidele investeerimis- või kõrvalteenuste osutamisel
  selles artiklis
  sätestatud põhimõtteid,
  sealhulgas tingimusi, millele teave peab vastama, et olla õiglane, selge ja vältida eksitamist, üksikasjalikke andmeid klientidele investeerimisühingute ja nende teenustega seoses antava teabe sisu ja vormi kohta, kriteeriume eri emitentide ja tootepakkujate hindamiseks, et pakkuda investeerimisnõustamist sõltumatult, ning kriteeriume, mis võimaldavad hinnata, kas hüvesid saavad ühingud täidavad kohustust tegutseda ausalt, õiglaselt ja professionaalselt ning kliendi parimates huvides
  . Kõnealustes delegeeritud õigusaktides võetakse arvesse järgmist: [ME 8]

| a) | kliendile või potentsiaalsele kliendile pakutavate või osutatavate teenuste laad, võttes arvesse tehingute liiki, objekti, mahtu ja sagedust; |
| --- | --- |

a)

kliendile või potentsiaalsele kliendile pakutavate või osutatavate teenuste laad, võttes arvesse tehingute liiki, objekti, mahtu ja sagedust;

| b) | pakutud või kaalumisel olevate
  investeerimistoodete
  , sealhulgas artikli 1 lõikes 2 osutatud finantsinstrumentide ja hoiuste eri liigid; |
| --- | --- |

b)

pakutud või kaalumisel olevate
  investeerimistoodete
  , sealhulgas artikli 1 lõikes 2 osutatud finantsinstrumentide ja hoiuste eri liigid;

| c) | kliendi või potentsiaalse kliendi jaekliendi või kutselise kliendi staatus või lõike 3 korral nende liigitamine võrdseks vastaspooleks
  ; |
| --- | --- |

c)

kliendi või potentsiaalse kliendi jaekliendi või kutselise kliendi staatus või lõike 3 korral nende liigitamine võrdseks vastaspooleks
  ;

| c a) | lõikes 3 osutatud standardiseeritud esituste parameetrid. |
| --- | --- |

c a)

lõikes 3 osutatud standardiseeritud esituste parameetrid.

Artikkel 25

Sobivuse ja asjakohasuse hindamine ning aruannete esitamine klientidele

| -1. | Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingud tagavad ja tõendavad, et füüsilistel isikutel, kes pakuvad klientidele investeerimisühingu nimel investeerimisnõustamist või teavet investeerimistoodete, investeerimisteenuste või kõrvalteenuste kohta, on vajalikud teadmised ja pädevused, et täita oma artiklist 24 ja käesolevast artiklist tulenevaid kohustusi, ning et nad avalikustavad teadmiste ja pädevuste hindamiseks kasutatavad kriteeriumid. |
| --- | --- |

-1.

Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingud tagavad ja tõendavad, et füüsilistel isikutel, kes pakuvad klientidele investeerimisühingu nimel investeerimisnõustamist või teavet investeerimistoodete, investeerimisteenuste või kõrvalteenuste kohta, on vajalikud teadmised ja pädevused, et täita oma artiklist 24 ja käesolevast artiklist tulenevaid kohustusi, ning et nad avalikustavad teadmiste ja pädevuste hindamiseks kasutatavad kriteeriumid.

| 1. | Investeerimisnõustamise või portfellivalitsemisega tegelemisel omandab investeerimisühing vajaliku teabe kliendi või potentsiaalse kliendi teadmiste ja kogemuste kohta seoses konkreetse toote või teenuse liigiga, tema rahalise olukorra
  , sealhulgas tema kahjude kandmise võime, tema riskitaluvuse
  ja investeerimiseesmärkide kohta, et võimaldada investeerimisühingul soovitada kliendile või potentsiaalsele kliendile tema jaoks sobivaid
  ning eelkõige tema riskitaluvusele ja kahjude kandmise võimele vastavaid
  investeerimisteenuseid ja finantsinstrumente.

  Liikmesriigid tagavad, et juhul, kui investeerimisühing pakub investeerimisnõustamist, soovitades artikli 24 lõike 7 kohaselt komplekteeritud teenuste või toodete paketti, on iga üksik komponent ning ka kogu komplekteeritud pakett kliendi jaoks sobiv. |
| --- | --- |

1.

Investeerimisnõustamise või portfellivalitsemisega tegelemisel omandab investeerimisühing vajaliku teabe kliendi või potentsiaalse kliendi teadmiste ja kogemuste kohta seoses konkreetse toote või teenuse liigiga, tema rahalise olukorra
  , sealhulgas tema kahjude kandmise võime, tema riskitaluvuse
  ja investeerimiseesmärkide kohta, et võimaldada investeerimisühingul soovitada kliendile või potentsiaalsele kliendile tema jaoks sobivaid
  ning eelkõige tema riskitaluvusele ja kahjude kandmise võimele vastavaid
  investeerimisteenuseid ja finantsinstrumente.

| 2. | Liikmesriigid tagavad, et muude kui lõikes 1 osutatud investeerimisteenuste osutamisel paluksid investeerimisühingud kliendil või potentsiaalsel kliendil esitada andmed oma teadmiste ja kogemuste kohta investeerimisvaldkonnas, mis on seotud pakutava või nõutava konkreetse toote või teenuse liigiga, et võimaldada investeerimisühingul hinnata, kas kavandatud investeerimisteenus või toode on kliendile sobiv.
  Vastavalt artikli 24 lõikele 7 teenuste või toodete komplekti kavandamise puhul tuleks hindamisel kaaluda iga üksiku komponendi ning ka kogu komplekteeritud paketi asjakohasust.


  Kui investeerimisühing leiab eelmise lõigu kohaselt saadud andmete alusel, et toode või teenus ei ole kliendi või potentsiaalse kliendi jaoks sobiv, hoiatab investeerimisühing klienti või potentsiaalset klienti. Kõnealuse hoiatuse võib esitada standardvormis.
  Juhul kui kliendid või potentsiaalsed kliendid otsustavad mitte esitada esimeses lõigus osutatud teavet või kui nad esitavad oma teadmiste ja kogemuste kohta ebapiisavad andmed, hoiatab investeerimisühing neid, et ühing ei saa kindlaks teha, kas kavandatud teenus või toode on nende jaoks sobiv. Kõnealuse hoiatuse võib esitada standardvormis. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid tagavad, et muude kui lõikes 1 osutatud investeerimisteenuste osutamisel paluksid investeerimisühingud kliendil või potentsiaalsel kliendil esitada andmed oma teadmiste ja kogemuste kohta investeerimisvaldkonnas, mis on seotud pakutava või nõutava konkreetse toote või teenuse liigiga, et võimaldada investeerimisühingul hinnata, kas kavandatud investeerimisteenus või toode on kliendile sobiv.
  Vastavalt artikli 24 lõikele 7 teenuste või toodete komplekti kavandamise puhul tuleks hindamisel kaaluda iga üksiku komponendi ning ka kogu komplekteeritud paketi asjakohasust.

Kui investeerimisühing leiab eelmise lõigu kohaselt saadud andmete alusel, et toode või teenus ei ole kliendi või potentsiaalse kliendi jaoks sobiv, hoiatab investeerimisühing klienti või potentsiaalset klienti. Kõnealuse hoiatuse võib esitada standardvormis.

Juhul kui kliendid või potentsiaalsed kliendid otsustavad mitte esitada esimeses lõigus osutatud teavet või kui nad esitavad oma teadmiste ja kogemuste kohta ebapiisavad andmed, hoiatab investeerimisühing neid, et ühing ei saa kindlaks teha, kas kavandatud teenus või toode on nende jaoks sobiv. Kõnealuse hoiatuse võib esitada standardvormis.

| 3. | Liikmesriigid lubavad investeerimisühingutel üksnes klientide korralduste täitmises või vastuvõtmises ja edastamises seisnevate investeerimisteenuste osutamisel koos kõrvalteenustega või ilma nendeta, arvates välja 1. lisa B jao punktis 1 täpsustatud kõrvalteenused, osutada kõnealuseid investeerimisteenuseid oma klientidele ilma vajaduseta hankida teavet või teha tuvastamist, mis on ette nähtud lõikega 2, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  a) | teenused, mis on seotud mis tahes järgmise finantsinstrumendiga:






  i) | aktsiad, millega on lubatud kaubelda reguleeritud turul või samaväärsel kolmanda riigi turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis, kui need on äriühingute aktsiad, välja arvatud aktsiad mitte-eurofondist ühisinvesteerimisettevõtjas ning aktsiad, mis hõlmavad tuletisinstrumenti
  , välja arvatud juhul, kui tuletisinstrument ei suurenda investori jaoks riski
  ; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Liikmesriigid lubavad investeerimisühingutel üksnes klientide korralduste täitmises või vastuvõtmises ja edastamises seisnevate investeerimisteenuste osutamisel koos kõrvalteenustega või ilma nendeta, arvates välja 1. lisa B jao punktis 1 täpsustatud kõrvalteenused, osutada kõnealuseid investeerimisteenuseid oma klientidele ilma vajaduseta hankida teavet või teha tuvastamist, mis on ette nähtud lõikega 2, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a)

teenused, mis on seotud mis tahes järgmise finantsinstrumendiga:

i)

aktsiad, millega on lubatud kaubelda reguleeritud turul või samaväärsel kolmanda riigi turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis, kui need on äriühingute aktsiad, välja arvatud aktsiad mitte-eurofondist ühisinvesteerimisettevõtjas ning aktsiad, mis hõlmavad tuletisinstrumenti
  , välja arvatud juhul, kui tuletisinstrument ei suurenda investori jaoks riski
  ;

| ii) | võlakirjad või muud liiki võlainstrumendid, millega on lubatud kaubelda reguleeritud turul või samaväärsel kolmanda riigi turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis, välja arvatud sellised, mis hõlmavad tuletisinstrumenti või on sellise struktuuriga, mis
  teeks
  kliendi jaoks keeruliseks kaasneva riski mõistmise
  , välja arvatud juhul, kui tuletisinstrument ei suurenda investori jaoks riski
  ; |
| --- | --- |

ii)

võlakirjad või muud liiki võlainstrumendid, millega on lubatud kaubelda reguleeritud turul või samaväärsel kolmanda riigi turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis, välja arvatud sellised, mis hõlmavad tuletisinstrumenti või on sellise struktuuriga, mis
  teeks
  kliendi jaoks keeruliseks kaasneva riski mõistmise
  , välja arvatud juhul, kui tuletisinstrument ei suurenda investori jaoks riski
  ;

| iii) | rahaturuinstrumendid, välja arvatud need, mis hõlmavad tuletisinstrumenti või on sellise struktuuriga, mis
  teeks
  kliendi jaoks keeruliseks kaasneva riski mõistmise
  , välja arvatud juhul, kui tuletisinstrument ei suurenda investori jaoks riski
  ; |
| --- | --- |

iii)

rahaturuinstrumendid, välja arvatud need, mis hõlmavad tuletisinstrumenti või on sellise struktuuriga, mis
  teeks
  kliendi jaoks keeruliseks kaasneva riski mõistmise
  , välja arvatud juhul, kui tuletisinstrument ei suurenda investori jaoks riski
  ;

| iv) | eurofondi aktsiad või osakud ▐; |
| --- | --- |

iv)

eurofondi aktsiad või osakud ▐;

| v) | muud lihtfinantsinstrumendid käesoleva lõike kohaldamiseks. |
| --- | --- |

v)

muud lihtfinantsinstrumendid käesoleva lõike kohaldamiseks.

Käesoleva punkti kohaldamiseks, kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta (44) artikli 4 lõike 1 kolmandas ja neljandas lõigus sätestatud nõuded ja kord on täidetud, loetakse kolmanda riigi turg samaväärseks reguleeritud turuga.

| b) | teenust osutatakse kliendi või potentsiaalse kliendi algatusel, |
| --- | --- |

b)

teenust osutatakse kliendi või potentsiaalse kliendi algatusel,

| c) | klienti või potentsiaalset klienti on selgelt teavitatud, et kõnealuse teenuse osutamisel ei nõuta investeerimisühingult pakutava instrumendi või teenuse sobivuse või asjakohasuse hindamist ning et seepärast ei saa talle osaks asjakohaste äritegevuseeskirjadega kaasneva kaitse eelised. Kõnealuse hoiatuse võib esitada standardvormis, |
| --- | --- |

c)

klienti või potentsiaalset klienti on selgelt teavitatud, et kõnealuse teenuse osutamisel ei nõuta investeerimisühingult pakutava instrumendi või teenuse sobivuse või asjakohasuse hindamist ning et seepärast ei saa talle osaks asjakohaste äritegevuseeskirjadega kaasneva kaitse eelised. Kõnealuse hoiatuse võib esitada standardvormis,

| d) | investeerimisühing täidab oma artiklist 23 tulenevaid kohuseid. |
| --- | --- |

d)

investeerimisühing täidab oma artiklist 23 tulenevaid kohuseid.

| 4. | Investeerimisühing seab sisse andmiku, mis sisaldab ühingu ja kliendi vahel sõlmitud dokumenti või dokumente, mis sätestavad poolte õigused ja kohustused, ning muid tingimusi, mille alusel investeerimisühing kliendile teenuseid osutab. Lepingu osaliste õigused ja kohustused võib lisada viidetena teistele dokumentidele või õigusaktidele. |
| --- | --- |

4.

Investeerimisühing seab sisse andmiku, mis sisaldab ühingu ja kliendi vahel sõlmitud dokumenti või dokumente, mis sätestavad poolte õigused ja kohustused, ning muid tingimusi, mille alusel investeerimisühing kliendile teenuseid osutab. Lepingu osaliste õigused ja kohustused võib lisada viidetena teistele dokumentidele või õigusaktidele.

| 5. | Klient peab saama investeerimisühingult
  püsival andmekandjal
  piisavad aruanded klientidele osutatud teenuste kohta. Need aruanded sisaldavad perioodilisi teateid klientidele, võttes arvesse hõlmatud finantsinstrumentide liiki ja keerukust ning kliendile osutatud teenuse laadi ning sisaldavad vajaduse korral kliendi nimel tehtud tehingute ja osutatud teenustega seotud kulusid.
  Jaeklientidele
  investeerimisnõustamise pakkumise korral
  esitab
  investeerimisühing
  kliendile püsival andmekandjal andmiku
  ,
  milles täpsustatakse vähemalt kliendi eesmärgid, soovitus ja see,
  kuidas nõustamine vastab kliendi personaalsetele tunnustele
  ja eesmärkidele
  .
  Kui investeerimisühing pakub diskretsionaarset portfelli valitsemist ja kui investeerimisnõustamist pakkuv investeerimisühing teavitab klienti sellest, et ta esitab perioodilise sobivuse hindamise vastavalt artikli 24 lõike 3 a punktile d, teavitab ta klienti hindamise sagedusest ning sellega seotud teabevahetus ja aruanne hõlmab teavet asjaomaste investeerimistoodete tulemuslikkuse kohta ning juhul, kui pakutakse investeerimisnõustamist või diskretsionaarset portfelli valitsemist, kõnealuste investeerimistoodete sobivuse ajakohastatud hinnangut. |
| --- | --- |

5.

Klient peab saama investeerimisühingult
  püsival andmekandjal
  piisavad aruanded klientidele osutatud teenuste kohta. Need aruanded sisaldavad perioodilisi teateid klientidele, võttes arvesse hõlmatud finantsinstrumentide liiki ja keerukust ning kliendile osutatud teenuse laadi ning sisaldavad vajaduse korral kliendi nimel tehtud tehingute ja osutatud teenustega seotud kulusid.
  Jaeklientidele
  investeerimisnõustamise pakkumise korral
  esitab
  investeerimisühing
  kliendile püsival andmekandjal andmiku
  ,
  milles täpsustatakse vähemalt kliendi eesmärgid, soovitus ja see,
  kuidas nõustamine vastab kliendi personaalsetele tunnustele
  ja eesmärkidele
  .
  Kui investeerimisühing pakub diskretsionaarset portfelli valitsemist ja kui investeerimisnõustamist pakkuv investeerimisühing teavitab klienti sellest, et ta esitab perioodilise sobivuse hindamise vastavalt artikli 24 lõike 3 a punktile d, teavitab ta klienti hindamise sagedusest ning sellega seotud teabevahetus ja aruanne hõlmab teavet asjaomaste investeerimistoodete tulemuslikkuse kohta ning juhul, kui pakutakse investeerimisnõustamist või diskretsionaarset portfelli valitsemist, kõnealuste investeerimistoodete sobivuse ajakohastatud hinnangut.

| 6. | Komisjonile antakse volitused võtta artikli 94 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, millega tagatakse, et investeerimisühingud järgivad oma klientidele investeerimis- või kõrvalteenuste osutamisel
  lõigetes 1–5
  sätestatud põhimõtteid. Nendes delegeeritud õigusaktides
  täpsustatakse eelkõige lõike 1 alusel nõutud teadmiste ja pädevuste hindamise kriteeriumid ning
  võetakse arvesse järgmist:






  a) | kliendile või potentsiaalsele kliendile pakutavate või osutatavate teenuste laad, võttes arvesse tehingute liiki, objekti, mahtu ja sagedust; |
| --- | --- | --- |

6.

Komisjonile antakse volitused võtta artikli 94 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, millega tagatakse, et investeerimisühingud järgivad oma klientidele investeerimis- või kõrvalteenuste osutamisel
  lõigetes 1–5
  sätestatud põhimõtteid. Nendes delegeeritud õigusaktides
  täpsustatakse eelkõige lõike 1 alusel nõutud teadmiste ja pädevuste hindamise kriteeriumid ning
  võetakse arvesse järgmist:

a)

kliendile või potentsiaalsele kliendile pakutavate või osutatavate teenuste laad, võttes arvesse tehingute liiki, objekti, mahtu ja sagedust;

| b) | pakutud või kaalumisel olevate toodete, sealhulgas artikli 1 lõikes 2 osutatud eri tüüpi finantsinstrumentide ja hoiuste laad; |
| --- | --- |

b)

pakutud või kaalumisel olevate toodete, sealhulgas artikli 1 lõikes 2 osutatud eri tüüpi finantsinstrumentide ja hoiuste laad;

| c) | kliendi või potentsiaalse kliendi jaekliendi või kutselise kliendi staatus või lõike 5 korral nende liigitamine võrdseteks vastaspoolteks. |
| --- | --- |

c)

kliendi või potentsiaalse kliendi jaekliendi või kutselise kliendi staatus või lõike 5 korral nende liigitamine võrdseteks vastaspoolteks.

| 7. | ESMA töötab hiljemalt
  [...] (45)

  välja suunised nende finantsinstrumentide hindamiseks, mille struktuur muudab kliendi jaoks keeruliseks kaasneva riski mõistmise, ja ajakohastab neid korrapäraselt vastavalt lõike 3 punktile a. |
| --- | --- |

7.

ESMA töötab hiljemalt
  [...] (45)

  välja suunised nende finantsinstrumentide hindamiseks, mille struktuur muudab kliendi jaoks keeruliseks kaasneva riski mõistmise, ja ajakohastab neid korrapäraselt vastavalt lõike 3 punktile a.

Artikkel 26

Teenuste osutamine teise investeerimisühingu vahendusel

Liikmesriigid lubavad investeerimisühingutel, mis saavad juhised investeerimis- või kõrvalteenuste osutamiseks kliendi nimel teise investeerimisühingu vahendusel, tugineda nimetatud investeerimisühingu poolt edastatud klienditeabele. Juhiseid vahendav investeerimisühing jääb vastutavaks edastatud teabe terviklikkuse ja täpsuse eest.

Investeerimisühing, mis saab juhised sel viisil teenuste osutamiseks kliendi nimel, saab ka tugineda teenuse või tehinguga seotud soovitustele, mille klient on saanud teiselt investeerimisühingult. Juhiseid vahendav investeerimisühing jääb vastutavaks selle eest, et antud soovitused või nõuanded sobivad kliendile.

Teise investeerimisühingu vahendusel kliendile määratud juhiseid või korraldusi saav investeerimisühing jääb vastutavaks teenuse või tehingu lõpuleviimise eest kõnealuse teabe või soovituste alusel kooskõlas käesoleva jaotise asjaomaste sätetega.

Artikkel 27

Kohustus täita korraldused kliendile kõige soodsamatel tingimustel

1.   Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingud võtavad korralduste täitmisel kõik
  vajalikud
  meetmed klientide jaoks parima võimaliku tulemuse saamiseks, võttes arvesse hinda, kulusid, kiirust, täitmise ja arveldamise tõenäosust, mahtu, laadi või muid korralduse täitmisega seotud kaalutlusi. Kui klient on andnud konkreetse juhise, järgib investeerimisühing korralduse täitmisel seda juhist.

Kui investeerimisühing täidab jaekliendi nimel korraldust, määratletakse parim võimalik tulemus kogumaksumuse järgi, mis koosneb finantsinstrumendi hinnast ja täitmisega seotud kuludest, mille hulka kuuluvad kõik kliendi kantud kulud, mis on korralduse täitmisega otseselt seotud, sealhulgas täitmiskoha teenustasud, kliiringu- ja arveldustasud ning mis tahes muud korralduse täitmisega seotud kolmandatele isikutele makstud tasud.

1 a.
     
  Investeerimisühing ei saa mingit tasu, allahindlust või mitterahalist hüve korralduste suunamise eest teatavasse kauplemiskohta või täitmiskohta.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et iga täitmiskoht avalikustab vähemalt
  igas kvartalis
  ilma mis tahes tasuta andmed tehingute täitmise kvaliteedi kohta asjaomases täitmiskohas
  ning et pärast kliendi nimel tehingu täitmist teavitab investeerimisühing taotluse korral klienti sellest, kus korraldus täideti
  . Perioodilised aruanded hõlmavad andmeid hinna, samuti üksikute finantsinstrumentide korralduste täitmise kiiruse ja tõenäosuse kohta.

3.   Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingud kehtestavad ja rakendavad tõhusat korda lõike 1 täitmiseks. Eelkõige nõuavad liikmesriigid, et investeerimisühingud kehtestavad ja rakendavad korralduste täitmise poliitikat, mis võimaldab neil saada oma klientide korralduste täitmisel parima võimaliku tulemuse kooskõlas lõikega 1.

4.   Korralduste täitmise poliitika hõlmab seoses iga instrumentide klassiga teavet erinevate kohtade kohta, kus investeerimisühing oma klientide korraldusi täidab, ja tegurite kohta, mis mõjutavad täitmiskoha valikut. See hõlmab vähemalt kohti, mis võimaldavad investeerimisühingul saada püsivalt parima võimaliku tulemuse klientide korralduste täitmiseks.

Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingud annavad klientidele asjakohast teavet oma korralduste täitmise poliitika kohta. Kõnealuse teabega kirjeldatakse selgelt, piisavalt üksikasjalikult ja kliendile kergesti mõistaval viisil, kuidas investeerimisühing täidab kliendi antud korraldusi. Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingud hangivad täitmispoliitika kohta klientide eelneva nõusoleku.

Liikmesriigid nõuavad, et kui korralduste täitmise poliitika näeb ette võimaluse klientide korralduste täitmiseks väljaspool reguleeritud turgu, mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi, teatab investeerimisühing sellest võimalusest eelkõige oma klientidele. Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingud hangivad oma klientide eelneva otsese nõusoleku enne korralduste täitmisele asumist väljaspool reguleeritud turgu, mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi. Investeerimisühingud võivad saada selle nõusoleku üldise kokkuleppe kujul või üksiktehingute kohta.

4 a.
     
  Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingud summeerivad ja avalikustavad igas kvartalis iga finantsinstrumendi klassi kohta edastatud kauplemismahu seisukohast viis peamist täitmiskohta, kus nad eelnevas kvartalis täitsid kliendi korraldusi, ning andmed saavutatud täitmise kvaliteedi kohta.

5.   Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingud kontrollivad oma korralduste täitmise korra ja täitmispoliitika tõhusust, et avastada ja vajaduse korral kõrvaldada puudujäägid. Eelkõige hindavad nad korrapäraselt, kas täitmispoliitikasse kaasatud täitmiskohad näevad ette kliendi jaoks parima võimaliku tulemuse või kas neil on vaja oma täitmiskorras muudatusi teha.
  Hindamisel kaalutakse ka seda, milliseid muudatusi tuleb vajaduse korral teha poliitikas lõigete 2 ja 4 a alusel avalikustatava teabe taustal.
  Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingud teatavad klientidele olulistest muutustest oma korralduste täitmise korras või täitmispoliitikas.

▐

6.   Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingud suudavad oma klientidele nende taotluse korral näidata, et nad on täitnud klientide korraldused kooskõlas ühingu
  täitmispoliitika ja käesoleva artikliga
  .

7.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 94 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte seoses järgmisega:

| a) | kriteeriumid, et määrata kindlaks erinevate tegurite suhteline tähtsus, millega võib vastavalt lõikele 1 arvestada parima võimaliku tulemuse kindlaksmääramisel, võttes arvesse korralduse suurust ja liiki ning seda, kas tegu on jaekliendi või kutselise kliendiga; |
| --- | --- |

a)

kriteeriumid, et määrata kindlaks erinevate tegurite suhteline tähtsus, millega võib vastavalt lõikele 1 arvestada parima võimaliku tulemuse kindlaksmääramisel, võttes arvesse korralduse suurust ja liiki ning seda, kas tegu on jaekliendi või kutselise kliendiga;

| b) | tegurid, mida investeerimisühing võib arvesse võtta oma täitmiskorra läbivaatamisel, ja asjaolud, mille korral võib olla põhjendatud muudatuste tegemine kõnealuses korras; eelkõige tegurid tegemaks kindlaks, millised kohad võimaldavad investeerimisühingutel saada püsivalt parima võimaliku tulemuse klientide korralduste täitmiseks; |
| --- | --- |

b)

tegurid, mida investeerimisühing võib arvesse võtta oma täitmiskorra läbivaatamisel, ja asjaolud, mille korral võib olla põhjendatud muudatuste tegemine kõnealuses korras; eelkõige tegurid tegemaks kindlaks, millised kohad võimaldavad investeerimisühingutel saada püsivalt parima võimaliku tulemuse klientide korralduste täitmiseks;

| c) | vastavalt lõikele 4 klientidele oma täitmispoliitika kohta esitatava teabe laad ja ulatus. |
| --- | --- |

c)

vastavalt lõikele 4 klientidele oma täitmispoliitika kohta esitatava teabe laad ja ulatus.

8.   ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud seoses järgmisega:

| a) | vastavalt lõikele 2 seoses täitmise kvaliteediga avaldada tulevate andmete sisu, vorm ja avaldamise sagedus, võttes arvesse täitmiskoha ja asjaomase finantsinstrumendi liiki; |
| --- | --- |

a)

vastavalt lõikele 2 seoses täitmise kvaliteediga avaldada tulevate andmete sisu, vorm ja avaldamise sagedus, võttes arvesse täitmiskoha ja asjaomase finantsinstrumendi liiki;

| b) | sellise teabe sisu ja vorm, mille investeerimisühing peab avaldamavastavalt lõike 5 teisele lõigule. |
| --- | --- |

b)

sellise teabe sisu ja vorm, mille investeerimisühing peab avaldamavastavalt lõike 5 teisele lõigule.

ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile
  [...] (46)

  .

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid
  kooskõlas
  määruse (EL) nr 1095/2010
  artiklitega 10–14
  .

Artikkel 28

Klientide korralduste käsitlemise eeskirjad

1.   Liikmesriigid nõuavad, et klientide nimel korralduste täitmiseks tegevusluba omavad investeerimisühingud rakendavad menetlust ja korda, mis näeb ette klientide korralduste kiire, õiglase ja kiire täitmise võrreldes teiste klientide korralduste või investeerimisühingu enda kauplemishuvidega.

Kõnealune menetlus või kord võimaldab klientide muidu võrreldavate korralduste täitmist vastavalt nende vastuvõtmise ajale investeerimisühingu poolt.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et klientide määratud hinnaga korralduse puhul seoses reguleeritud turul kauplemiseks vastuvõetud aktsiatega, mida ei täideta viivitamata turul valitsevate tingimuste juures, peavad investeerimisühingud, kui klient ei anna teistsuguseid juhiseid, võtma meetmeid, soodustamaks kõnealuse korralduse võimalikult varast täitmist, avalikustades selle kliendi määratud hinnaga korralduse viivitamata teistele turuosalistele kergesti kättesaadaval viisil. Liikmesriigid võivad otsustada, et investeerimisühingud täidavad seda kohustust, edastades kliendi määratud hinnaga korralduse reguleeritud turule või mitmepoolsele kauplemissüsteemile. Liikmesriigid näevad ette, et pädevad asutused võivad loobuda kohustusest avalikustada määratud hinnaga korraldus, mis on määruse (EL) nr .../... [MIFIR] artikli 4 määratluse kohaselt suuremahuline võrreldes tavalise turumahuga.

3.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 94 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte seoses meetmetega, millega määratletakse järgmine:

| a) | tingimused ning menetluse ja korra laad, mille tulemuseks on klientide korralduste kiire, õiglane ja kiire täitmine, ja olukorrad või tehingute liigid, mille puhul investeerimisühingud võivad mõistlikul määral kalduda kõrvale kiirest täitmisest, et saada kliendi jaoks soodsamaid tingimusi; |
| --- | --- |

a)

tingimused ning menetluse ja korra laad, mille tulemuseks on klientide korralduste kiire, õiglane ja kiire täitmine, ja olukorrad või tehingute liigid, mille puhul investeerimisühingud võivad mõistlikul määral kalduda kõrvale kiirest täitmisest, et saada kliendi jaoks soodsamaid tingimusi;

| b) | eri meetodid, mille puhul investeerimisühingu saab lugeda täitnuks oma kohustuse avalikustada turule klientide määratud hinnaga korraldused, mis ei ole viivitamata täidetavad. |
| --- | --- |

b)

eri meetodid, mille puhul investeerimisühingu saab lugeda täitnuks oma kohustuse avalikustada turule klientide määratud hinnaga korraldused, mis ei ole viivitamata täidetavad.

Artikkel 29

Investeerimisühingute kohustused seotud vahendajate määramisel

1.   Liikmesriigid lubavad investeerimisühingul määrata seotud vahendajaid investeerimisühingu teenuste edendamiseks, müügiedendustegevuseks või korralduste vastuvõtmiseks klientidelt või potentsiaalsetelt klientidelt ja nende edastamiseks, finantsinstrumentide müümiseks ning nende finantsinstrumentidega ja kõnealuse investeerimisühingu pakutavate teenustega seotud nõustamiseks.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et kui investeerimisühing otsustab määrata seotud vahendaja, jääb ta täielikult ja tingimusteta vastutavaks seotud vahendaja tegevuse või tegematajätmise eest ühingu nimel tegutsedes. Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühing tagab, et seotud vahendaja avalikustab kliendiga või potentsiaalse kliendiga kontakti võtmisel või enne tehingute tegemist oma ametivolitused ja ühingu, mida ta esindab.

Liikmesriigid ei luba nende territooriumil registreeritud seotud vahendajatel käidelda klientide raha ja/või finantsinstrumente.

Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingud teostavad järelevalvet oma seotud vahendajate üle, et seotud vahendajate kaudu tegutsedes jätkuvalt järgida käesolevat direktiivi.

3.   Seotud vahendajad kantakse riiklikku registrisse selles liikmesriigis, kus nad on asutatud. ESMA avaldab oma veebisaidil viited või hüperlingid käesoleva artikli kohaselt loodud riiklikele registritele liikmesriikides, kes otsustavad lubada investeerimisühingutel määrata seotud vahendajaid.

Liikmesriigid tagavad, et seotud vahendajad kantakse riiklikku registrisse üksnes juhul, kui on kindlaks tehtud, et neil on piisavalt hea maine ja asjakohased üldised, ärialased ja erialased teadmised
  ja pädevused
  , mis võimaldavad neil
  osutada investeerimis- või kõrvalteenust ning
  edastada kliendile või potentsiaalsele kliendile adekvaatselt kogu pakutud teenusega seotud asjakohast teavet.

Liikmesriigid võivad otsustada, et investeerimisühingud saavad
  pädevate asutuste asemel
  kontrollida, kas nende poolt määratud seotud vahendajatel on piisavalt hea maine ja kogemused, nagu on osutatud kolmandas lõigus
  , tingimusel, et tagatud on asjakohane kontroll
  .

Seda registrit ajakohastatakse regulaarselt. Selles olevad andmed on avalikkusele kättesaadavad.

4.   Liikmesriigid nõuavad, et seotud vahendajaid määravad investeerimisühingud võtavad piisavad meetmed, et vältida seotud vahendajate käesoleva direktiivi reguleerimisalaga hõlmamata tegevuse võimalikku negatiivset mõju tegevusele, mida seotud vahendaja sooritab investeerimisühingu nimel.

Liikmesriigid võivad lubada pädevatel asutustel teha seotud vahendajate registreerimisel ja selle kontrollimisel, kas seotud vahendajad järgivad lõike 3 nõudeid, koostööd investeerimisühingute ja krediidiasutustega, nende liitudega ja teiste üksustega. Eelkõige võib seotud vahendajaid pädeva asutuse järelevalve all registreerida investeerimisühing, krediidiasutus või nende liidud ja muud üksused.

5.   Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingud määravad üksnes neid seotud vahendajaid, kes on kantud lõikes 3 osutatud riiklikesse registritesse.

5 a.
     
  Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingud esitavad nende määratavatele seotud vahendajatele asjakohase teabe investeerimistoote ja sihtturu kohta, mis on kindlaks määratud vastavalt artikli 24 lõikele 1, ning tagavad, et seotud vahendaja esitab kliendile artikli 24 lõike 3 alusel nõutud teabe.

6.   Liikmesriigid võivad muuta käesolevas artiklis sätestatud nõuded karmimaks või lisaks kohaldada nende jurisdiktsioonis registreeritud seotud vahendajate suhtes täiendavaid nõudeid.

Artikkel 30

Võrdsete vastaspooltega sooritatud tehingud

1.   Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühingud, kellel on luba klientide nimel korraldusi täita ja/või teha oma arvel tehinguid ja/või võtta vastu ja edastada korraldusi, võivad algatada või sõlmida tehinguid võrdsete vastaspooltega, ilma et nad oleksid kohustatud täitma artiklitest 24, (välja arvatud lõige 3), 25 (välja arvatud lõige 5) ja 27 ning artikli 28 lõikest 1 tulenevaid kohustusi seoses kõnealuste tehingutega või seoses mis tahes kõrvalteenusega, mis on otseselt seotud kõnealuste tehingutega.

Liikmesriigid tagavad, et oma suhetes võrdsete vastaspooltega tegutsevad investeerimisühingud ausalt, õiglaselt ja professionaalselt ning suhtlevad viisil, mis on õiglane, selge ega ole eksitav, ning võtavad arvesse võrdse vastaspoole staatust ja tema tegevuse laadi.

2.   Liikmesriigid tunnustavad võrdsete vastaspooltena käesoleva artikli tähenduses investeerimisühinguid, krediidiasutusi, kindlustusandjaid, eurofonde ja nende fondivalitsejaid, pensionifonde ja nende fondivalitsejaid, muid
  Euroopa Liidu
  õiguse või liikmesriigi siseriikliku õiguse alusel lubatud või reguleeritud finantseerimisasutusi, artikli 2 lõike 1 punkti k alusel käesoleva direktiivi kohaldamisest vabastatud ettevõtjaid, riikide valitsusi ja neile vastavaid ametkondi, sealhulgas riigivõlaga riiklikul tasandil tegelevaid ametiasutusi, keskpankasid ja rahvusüleseid organisatsioone.

Liigitamine võrdseks vastaspooleks esimese lõigu alusel ei piira selliste üksuste õigust taotleda üldises vormis või tehingupõhiselt kohtlemist klientidena, kelle ärisidemed investeerimisühinguga on reguleeritud artiklitega 24, 25, 27 ja 28.

3.   Liikmesriigid võivad võrdsete vastaspooltena tunnustada ka teisi ettevõtjaid, kes vastavad varem kindlaksmääratud proportsionaalsetele nõuetele, sealhulgas kvantitatiivsetele künnistele. Tehingu puhul, mille võrdsed vastaspooled asuvad eri jurisdiktsioonides, arvestab investeerimisühing teise ettevõtja seisundit vastavalt selle liikmesriigi õigusele või meetmetele, milles kõnealune ettevõtja on asutatud.

Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühing hangib kõnealuste ettevõtjatega tehingute sõlmimisel kooskõlas lõikega 1 võimalikult vastaspoolelt otsese kinnituse, et viimane on nõus tema käsitamisega võrdse vastaspoolena. Liikmesriigid lubavad investeerimisühingul saada selle kinnituse üldise kokkuleppe kujul või iga üksiku tehingu kohta eraldi.

4.   Liikmesriigid võivad võrdsete vastaspooltena tunnustada kolmandate riikide üksuseid, mis on samaväärsed lõikes 2 osutatud üksuste kategooriatega.

Liikmesriigid võivad võrdsete vastaspooltena tunnustada ka kolmandate riikide ettevõtjaid, nagu on osutatud lõikes 3, samadel tingimustel ja samade nõuete kohaselt, nagu on sätestatud lõikes 3.

5.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 94 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte seoses meetmetega, millega määratletakse järgmine:

| a) | klientidena kohtlemise taotlemise kord vastavalt lõikele 2; |
| --- | --- |

a)

klientidena kohtlemise taotlemise kord vastavalt lõikele 2;

| b) | võimalikelt vastaspooltelt otsese kinnituse saamise kord vastavalt lõikele 3; |
| --- | --- |

b)

võimalikelt vastaspooltelt otsese kinnituse saamise kord vastavalt lõikele 3;

| c) | varem kindlaks määratud proportsionaalsed nõuded, sealhulgas kvantitatiivsed künnised, mis võimaldaksid ettevõtjat pidada võrdseks vastaspooleks vastavalt lõikele 3. |
| --- | --- |

c)

varem kindlaks määratud proportsionaalsed nõuded, sealhulgas kvantitatiivsed künnised, mis võimaldaksid ettevõtjat pidada võrdseks vastaspooleks vastavalt lõikele 3.

3.   JAGU

TURU LÄBIPAISTVUS JA TERVIKLIKKUS

Artikkel 31

Mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi eeskirjade ja muude juriidiliste kohustuste täitmise järelevalve

1.   Liikmesriigid nõuavad, et mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi rakendavad investeerimisühingud ja turu korraldajad kehtestavad ja säilitavad tõhusa korra ja menetlused kontrollimaks korrapäraselt mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi eeskirjade täitmist selle kasutajate või klientide poolt.
  Liikmesriigid tagavad, et
  mitmepoolset või organiseeritud kauplemissüsteemi rakendavad investeerimisühingud ja turu korraldajad teostavad järelevalvet
  esitatud ja tühistatud korralduste ning
  oma kasutajate või klientide poolt nende süsteemides tehtud tehingute üle, et avastada nende eeskirjade rikkumisi, nõuetele mittevastavaid kauplemistingimusi või tegevust, mis võib viidata turu kuritarvitamisele
  , ning võtavad kasutusele ressursid, mis on vajalikud niisuguse järelevalve tulemuslikkuse tagamiseks
  .

2.   Liikmesriigid nõuavad, et mitmepoolset või organiseeritud kauplemissüsteemi rakendavad investeerimisühingud ja turu korraldajad teatavad pädevale asutusele oma eeskirjade olulistest rikkumistest või nõuetele mittevastavatest kauplemistingimustest või tegevusest, mis võib viidata turu kuritarvitamisele. Liikmesriigid nõuavad ka seda, et mitmepoolset või organiseeritud kauplemissüsteemi rakendavad investeerimisühingud ja turu korraldajad esitavad viivitamata asjakohase teabe turu kuritarvitamise uurimise ja vastutuselevõtmise kohta pädevale asutusele ning osutavad viimasele igakülgset abi nende süsteemides või nende süsteemide kaudu toimunud turu kuritarvitamise uurimisel ja vastutuselevõtmisel.

Artikkel 32

Mitmepoolses kauplemissüsteemis
  või organiseeritud kauplemissüsteemis
  finantsinstrumentidega kauplemise peatamine ja lõpetamine

1.   
  Ilma et see piiraks pädeva asutuse õigust artikli 72 punktide d ja e alusel nõuda instrumendiga kauplemise peatamist või selle lõpetamist, võib mitmepoolse või organiseeritud kauplemissüsteemi korraldaja peatada või lõpetada kauplemise finantsinstrumendiga, mis ei vasta enam mitmepoolse või organiseeritud kauplemissüsteemi eeskirjadele, välja arvatud kui kõnealune samm kahjustaks tõenäoliselt olulisel määral investorite huve või turu nõuetekohast toimimist.

Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühing või turu korraldaja, kes rakendab mitmepoolset kauplemissüsteemi
  või organiseeritud kauplemissüsteemi
  , peatab finantsinstrumendiga kauplemise või kõrvaldab selle kauplemiselt, avaldab sellekohase otsuse, edastab selle reguleeritud turgudele, teistele mitmepoolsetele kauplemissüsteemidele ja organiseeritud kauplemissüsteemidele, mis kauplevad sama finantsinstrumendiga, ning edastab asjaomase teabe pädevale asutusele. Pädev asutus teavitab teiste liikmesriikide pädevaid asutusi.
  Kui peatamise või lõpetamise põhjuseks on emitendi või finantsinstrumendiga seotud teabe varjamine, nõuab komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 artikli 2 punkti 7 kohane asjaomane pädev asutus
  , et sama finantsinstrumendiga kauplevad teised reguleeritud turud, mitmepoolsed ja organiseeritud kauplemissüsteemid
  ning mis tahes muud kauplemiskorrad
  peataksid või lõpetaksid samuti kõnealuse finantsinstrumendiga kauplemise
  võimalikult kiiresti
  . Liikmesriigid nõuavad, et teised reguleeritud turud, mitmepoolsed kauplemissüsteemid ja organiseeritud kauplemissüsteemid teatavad oma otsusest oma pädevale asutusele ning kõigile sama finantsinstrumendiga kauplevatele reguleeritud turgudele, mitmepoolsetele kauplemissüsteemidele ja organiseeritud kauplemissüsteemidele, lisades selgituse juhul, kui otsustati kauplemist mitte peatada või lõpetada.

2.   ESMA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kindlaks määrata lõikes 1 osutatud teadete sisu ja avaldamise aeg.

ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile [...] (47).

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.

▐

3.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 94 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks eriolukorrad, mida loetakse investorite huvide ▐ märkimisväärseks kahjustamiseks
  , et:

| a) | täpsustada mõistet „võimalikult kiiresti” ja siseturu nõuetekohast toimimist
  , millele osutatakse lõigetes 1 ja 2
  ; |
| --- | --- |

a)

täpsustada mõistet „võimalikult kiiresti” ja siseturu nõuetekohast toimimist
  , millele osutatakse lõigetes 1 ja 2
  ;

| b) | täpsustada emitendi või finantsinstrumendiga seotud teabe varjamist, millele osutatakse lõikes 1
  , sealhulgas finantsinstrumendiga kauplemise peatamise tühistamiseks vajalik menetlus
  . |
| --- | --- |

b)

täpsustada emitendi või finantsinstrumendiga seotud teabe varjamist, millele osutatakse lõikes 1
  , sealhulgas finantsinstrumendiga kauplemise peatamise tühistamiseks vajalik menetlus
  .

▐

Artikkel 34

Mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide koostöö ja teabevahetus

1.   Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühing või turu korraldaja, kes rakendab mitmepoolset või organiseeritud kauplemissüsteemi, teavitab koheselt investeerimisühinguid ja teisi mitmepoolseid kauplemissüsteeme, organiseeritud kauplemissüsteeme ja reguleeritud turgusid kasutavaid investeerimisühinguid ja turu korraldajaid:

| a) | nõuetele mittevastavatest kauplemistingimustest; ▐ ning |
| --- | --- |

a)

nõuetele mittevastavatest kauplemistingimustest; ▐ ning

| c) | süsteemihäiretest |
| --- | --- |

c)

süsteemihäiretest

seoses finantsinstrumendiga.

1 a.
     
  Liikmesriigid nõuavad, et mitmepoolset või organiseeritud kauplemissüsteemi rakendav investeerimisühing või reguleeritud turu korraldaja, kes selgitab välja käitumise, mis võib osutada määruse (EL) nr .../... [turu kuritarvitamist käsitlev määrus] reguleerimisalasse kuuluvale kuritarvitamisele, teavitab sellest koheselt kõnealuse määruse artikli 16 kohaselt määratud pädevat asutust või organit, kellele pädeva asutuse ülesanded on kõnealuse määruse artikli 17 kohaselt delegeeritud, et võimaldada reaalajas toimuvat ja kogu turgu hõlmavat järelevalvet.

2.   ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, millega määratakse kindlaks konkreetsed asjaolud, mille puhul tuleb täita lõikes 1 osutatud teavitamisnõuet.

ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile ...

   (47)

  .

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid
  kooskõlas
  määruse (EL) nr 1095/2010
  artiklitega 10–14
  .

4.   JAGU

VKEDE TURUD

Artikkel 35

VKEde kasvuturud

1.   Liikmesriigid näevad ette, et mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja võib taotleda päritoluliikmesriigi pädevalt asutustelt mitmepoolse kauplemissüsteemi registreerimist VKEde kasvuturuna.

2.   Liikmesriigid näevad ette, et päritoluliikmesriigi pädev asutus võib registreerida mitmepoolse kauplemissüsteemi VKEde kasvuturuna, kui pädev asutus saab lõikes 1 osutatud taotluse ja on veendunud, et lõikes 3 sätestatud nõuded on seoses mitmepoolse kauplemissüsteemiga täidetud.

3.   Mitmepoolse kauplemissüsteemi suhtes kohaldatakse tõhusaid eeskirju, süsteeme ja menetlusi, millega tagatakse järgmiste nõuete täitmine:

| a) | enamik emitentidest, kelle finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda turul, on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd); |
| --- | --- |

a)

enamik emitentidest, kelle finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda turul, on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd);

| b) | kehtestatakse asjakohased kriteeriumid emitentide finantsinstrumentide turule esmaseks või jätkuvaks lubamiseks; |
| --- | --- |

b)

kehtestatakse asjakohased kriteeriumid emitentide finantsinstrumentide turule esmaseks või jätkuvaks lubamiseks;

| c) | finantsinstrumentide turul kauplemisele esmaseks lubamiseks on avaldatud kas piisavalt teavet, mis võimaldab investoritel teha teadliku otsuse selle kohta, kas investeerida instrumentidesse, või on olemas asjakohane luba või prospekt, kui kohaldatakse direktiivi 2003/71/EÜ nõudeid seoses avaliku pakkumisega, mis on seotud kauplemisele lubamisega; |
| --- | --- |

c)

finantsinstrumentide turul kauplemisele esmaseks lubamiseks on avaldatud kas piisavalt teavet, mis võimaldab investoritel teha teadliku otsuse selle kohta, kas investeerida instrumentidesse, või on olemas asjakohane luba või prospekt, kui kohaldatakse direktiivi 2003/71/EÜ nõudeid seoses avaliku pakkumisega, mis on seotud kauplemisele lubamisega;

| d) | kättesaadavad on turu emitendi poolt või tema nimel avaldatavad perioodilised finantsaruanded, nt auditeeritud aastaaruanded; |
| --- | --- |

d)

kättesaadavad on turu emitendi poolt või tema nimel avaldatavad perioodilised finantsaruanded, nt auditeeritud aastaaruanded;

| e) | turu emitendid ja isikud, kellel on emitendi juures juhtimisalane vastutus ning isikud, kes on tihedalt seotud nendega, täidavad nende suhtes määruse (EL) nr .../... [turu kuritarvitamist käsitlev määrus] alusel kohaldatavaid asjaomaseid nõudeid; |
| --- | --- |

e)

turu emitendid ja isikud, kellel on emitendi juures juhtimisalane vastutus ning isikud, kes on tihedalt seotud nendega, täidavad nende suhtes määruse (EL) nr .../... [turu kuritarvitamist käsitlev määrus] alusel kohaldatavaid asjaomaseid nõudeid;

| f) | korraldatud teabe säilitamine ja avaldamine seoses turu emitentidega; |
| --- | --- |

f)

korraldatud teabe säilitamine ja avaldamine seoses turu emitentidega;

| g) | olemas on tõhusad süsteemid ja kontrollid, mille eesmärk on ennetada ja avastada kõnealusel turul turu kuritarvitamine, nagu nõutud vastavalt määrusele (EL) nr .../... [turu kuritarvitamist käsitlev määrus]. |
| --- | --- |

g)

olemas on tõhusad süsteemid ja kontrollid, mille eesmärk on ennetada ja avastada kõnealusel turul turu kuritarvitamine, nagu nõutud vastavalt määrusele (EL) nr .../... [turu kuritarvitamist käsitlev määrus].

4.   Lõikes 3 sätestatud kriteeriumid ei piira mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldaja poolset muude selliste kohustuste täitmist vastavalt käesolevale direktiivile, mis on seotud mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamisega. Samuti ei takista need mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldajat kehtestamast täiendavaid nõudeid lisaks kõnealuses lõikes määratletutele.

5.   Liikmesriigid näevad ette, et päritoluliikmesriigi pädevad asutused võivad mitmepoolse kauplemissüsteemi kui VKEde kasvuturu registrist kustutada mis tahes järgmisel juhul:

| a) | turu korraldaja taotleb enda registrist kustutamist; |
| --- | --- |

a)

turu korraldaja taotleb enda registrist kustutamist;

| b) | lõikes 3 sätestatud tingimused ei ole enam seoses mitmepoolse kauplemissüsteemiga täidetud. |
| --- | --- |

b)

lõikes 3 sätestatud tingimused ei ole enam seoses mitmepoolse kauplemissüsteemiga täidetud.

6.   Liikmesriigid nõuavad, et kui päritoluliikmesriigi pädev asutus registreerib või kustutab registrist mitmepoolse kauplemissüsteemi kui VKEde kasvuturu vastavalt käesolevale artiklile, teavitab ta sellise kande tegemisest võimalikult kiiresti ESMAt. ESMA avaldab oma veebisaidil VKEde kasvuturgude loendi ja ajakohastab seda.

7.   Liikmesriigid nõuavad, et kui emitendi finantsinstrument lubatakse kauplemisele ühel VKEde kasvuturul, võib finantsinstrumendiga kaubelda ka teisel VKEde kasvuturul
  üksnes
  emitendi
  selgesõnalisel nõusolekul
  . Sellisel juhul ei kohaldata emitendi suhtes siiski mis tahes kohustust seoses üldjuhtimisega või esmase, jätkuva või ühekordse avalikustamisega seoses viimase VKEde turuga.

8.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 94 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, täpsustades täiendavalt lõikes 3 sätestatud nõudeid. Meetmetes võetakse arvesse vajadust nõuete järele, millega säilitatakse investorite kaitse kõrge tase, et toetada investorite usaldust kõnealuste turgude vastu, vähendades seejuures miinimumini turu emitentide halduskoormust.

III   PEATÜKK

INVESTEERIMISÜHINGUTE ÕIGUSED

Artikkel 36

Investeerimisteenuste osutamise ja investeerimistegevuse vabadus

1.   Liikmesriigid tagavad, et iga investeerimisühing, kellele on teise liikmesriigi pädev asutus andnud tegevusloa ja kes on nende järelevalve all vastavalt käesolevale direktiivile ja krediidiasutuste osas vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ, võib vabalt osutada investeerimisteenuseid ja/või teostada investeerimistegevust ning osutada kõrvalteenuseid nende territooriumil, tingimusel et kõnealused teenused ja tegevus on tegevusloaga kaetud. Kõrvalteenuseid võib osutada üksnes koos investeerimisteenusega ja/või investeerimistegevusega.

Liikmesriigid ei kehtesta mingeid täiendavaid nõudeid kõnealusele investeerimisühingule või krediidiasutusele käesoleva direktiiviga reguleeritud küsimuste osas.

2.   Iga investeerimisühing, mis esmakordselt soovib teise liikmesriigi territooriumil osutada teenuseid või teostada investeerimistegevust või soovib muuta osutatud teenuseid või tegevusi, edastab oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele järgmised andmed:

| a) | liikmesriik, kus ta kavatseb tegutseda; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik, kus ta kavatseb tegutseda;

| b) | tegevuskava, milles on ära näidatud eelkõige investeerimisteenused ja/või investeerimistegevused ning kõrvalteenused, millega ta kavatseb tegeleda, ja kas ta kavatseb kasutada seotud vahendajaid nende liikmesriikide territooriumil, kus ta kavatseb teenuseid osutada. Kui investeerimisühing kavatseb kasutada seotud vahendajaid, teatab investeerimisühing päritoluliikmesriigi pädevale asutusele kõnealuste seotud vahendajate andmed. |
| --- | --- |

b)

tegevuskava, milles on ära näidatud eelkõige investeerimisteenused ja/või investeerimistegevused ning kõrvalteenused, millega ta kavatseb tegeleda, ja kas ta kavatseb kasutada seotud vahendajaid nende liikmesriikide territooriumil, kus ta kavatseb teenuseid osutada. Kui investeerimisühing kavatseb kasutada seotud vahendajaid, teatab investeerimisühing päritoluliikmesriigi pädevale asutusele kõnealuste seotud vahendajate andmed.

Juhul kui investeerimisühing kavatseb kasutada seotud vahendajaid, edastab investeerimisühingu päritoluliikmesriigi pädev asutus ühe kuu jooksul teabe saamisest vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele, mis on määratud kontaktpunktiks vastavalt artikli 83 lõikele 1, nende seotud vahendajate andmed, keda investeerimisühing kavatseb selles liikmesriigis teenuste osutamiseks kasutada. Vastuvõttev liikmesriik avalikustab kõnealuse teabe. ESMA võib taotleda juurdepääsu kõnealusele teabele määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 35 sätestatud korras ja tingimustel.

3.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus edastab ühe kuu jooksul pärast teabe saamist selle vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele, mis on määratud kontaktpunktiks vastavalt artikli 83 lõikele 1. Pärast seda võib investeerimisühing alustada asjaomas(t)e investeerimisteenuse või -teenuste osutamist vastuvõtvas liikmesriigis.

4.   Kui vastavalt lõikele 2 teatavaks tehtud andmed muutuvad, saadab investeerimisühing kõnealuse muudatuse kohta päritoluliikmesriigi pädevale asutusele kirjaliku teate vähemalt üks kuu enne kõnealuse muudatuse jõustumist. Päritoluliikmesriigi pädev asutus teatab nendest muudatusest vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele.

5.   Iga krediidiasutus, kes soovib osutada investeerimis- ja kõrvalteenuseid või tegeleda investeerimistegevusega vastavalt lõikele 1 läbi seotud vahendaja, teatab päritoluliikmesriigi pädevale asutusele kõnealuste seotud vahendajate andmed.

Kui krediidiasutus kavatseb kasutada seotud vahendajaid, teatab krediidiasutuse päritoluliikmesriigi pädev asutus ühe kuu jooksul teabe saamisest vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele, mis on määratud kontaktpunktiks vastavalt artikli 83 lõikele 1, nende seotud vahendajate andmed, keda krediidiasutus kavatseb kasutada teenuste osutamiseks selles liikmesriigis. Vastuvõttev liikmesriik avalikustab kõnealuse teabe.

6.   Liikmesriigid lubavad ilma täiendava juriidilise või haldusnõudeta teistest liikmesriikidest mitmepoolseid kauplemissüsteeme ja organiseeritud kauplemissüsteeme rakendavatel investeerimisühingutel ja turu korraldajatel näha nende territooriumil ette asjakohane kord soodustamaks nendele süsteemidele juurdepääsu ja nende kasutamist kaugkasutajate või nende territooriumil asutatud osaliste poolt.

7.   Mitmepoolset kauplemissüsteemi rakendav investeerimisühing või turu korraldaja teatab oma päritoluliikmesriigi pädevale asutusele liikmesriigi, milles ta kavatseb kõnealust korda rakendada. Mitmepoolse kauplemissüsteemi päritoluliikmesriigi pädev asutus edastab kõnealuse teabe ühe kuu jooksul liikmesriigile, kus mitmepoolne kauplemissüsteem kavatseb kõnealust korda rakendada.

Mitmepoolse kauplemissüsteemi päritoluliikmesriigi pädev asutus edastab mitmepoolse kauplemissüsteemi vastuvõtva liikmesriigi taotluse korral mõistliku aja jooksul selles liikmesriigis asutatud mitmepoolse kauplemissüsteemi liikmete või osaliste andmed.

8.   ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada, millist teavet tuleb lõigete 2, 4 ja 7 kohaselt esitada.

ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile
  [...] (48)

  .

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid
  kooskõlas
  määruse (EL) nr 1095/2010
  artiklitega 10–14
  .

9.   ESMA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada standardvormid, -mallid ja -menetlused teabe edastamiseks lõigete 3, 4 ja 7 kohaselt

ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile [31. detsembriks 2016].

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.

Artikkel 37

Filiaali asutamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil võib osutada investeerimis- ja kõrvalteenuseid ja/või tegeleda investeerimistegevusega kooskõlas käesoleva direktiiviga ja direktiiviga 2006/48/EÜ, asutades selleks filiaali, tingimusel et kõnealused teenused ja tegevused on hõlmatud investeerimisühingule või krediidiasutusele päritoluliikmesriigis antud tegevusloaga. Kõrvalteenuseid võib osutada üksnes koos investeerimisteenusega ja/või investeerimistegevusega.

Liikmesriigid ei kehtesta lisaks lõikes 8 lubatud nõuetele mis tahes täiendavaid nõudeid filiaali struktuuri ja tegevuse kohta käesoleva direktiiviga reguleeritud küsimuste osas.

2.   Liikmesriigid nõuavad investeerimisühingult, mis soovib teise liikmesriigi territooriumil filiaali asutada, et see kõigepealt teavitab oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust ja esitab sellele järgmise teabe:

| a) | liikmesriigid, mille territooriumil kavatsetakse filiaal asutada; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigid, mille territooriumil kavatsetakse filiaal asutada;

| b) | tegevuskava, mis sätestab muu hulgas pakutavad investeerimis- ja kõrvalteenused ja/või investeerimistegevuse ning filiaali organisatsioonilise struktuuri, ning näitab ära, kas filiaal kavatseb kasutada seotud vahendajaid ning kõnealuste seotud vahendajate andmed; |
| --- | --- |

b)

tegevuskava, mis sätestab muu hulgas pakutavad investeerimis- ja kõrvalteenused ja/või investeerimistegevuse ning filiaali organisatsioonilise struktuuri, ning näitab ära, kas filiaal kavatseb kasutada seotud vahendajaid ning kõnealuste seotud vahendajate andmed;

| c) | aadress vastuvõtvas liikmesriigis, kust on võimalik dokumente saada, |
| --- | --- |

c)

aadress vastuvõtvas liikmesriigis, kust on võimalik dokumente saada,

| d) | filiaali juhtimise eest vastutavate isikute nimed. |
| --- | --- |

d)

filiaali juhtimise eest vastutavate isikute nimed.

Juhul kui investeerimisühing kasutab seotud vahendajat, kes on asutatud väljaspool päritoluliikmesriiki olevas liikmesriigis, loetakse selline seotud vahendaja võrdseks filiaaliga ja tema suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi filiaale reguleerivaid sätteid.

3.   Kui päritoluliikmesriigi pädeval asutusel ei ole alust kahelda investeerimisühingu juhtimisstruktuuris või varalise olukorra vastavuses nõuetele, arvestades kavandatavat tegevust, edastab ta kolme kuu jooksul pärast kogu teabe saamist selle teabe vastavalt artikli 83 lõikele 1 kontaktpunktiks määratud vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele ning teavitab ühtlasi asjaomast investeerimisühingut.

4.   Lisaks lõikes 2 osutatud teabele edastab päritoluliikmesriigi pädev asutus vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele vastavalt direktiivile 97/9/EÜ üksikasjad akrediteeritud tagatisskeemi kohta, millesse investeerimisühing kuulub. Kui andmed muutuvad, teatab päritoluliikmesriigi pädev asutus sellest vastavalt vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele.

5.   Kui päritoluliikmesriigi pädev asutus keeldub edastamast teavet vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele, peab ta kolme kuu jooksul alates kogu teabe saamisest asjaomasele investeerimisühingule oma keeldumist põhjendama.

6.   Vastuvõtva liikmesriigi pädevalt asutuselt teate saamisel või sellise teate mittesaamisel hiljemalt kahe kuu jooksul alates päritoluliikmesriigi pädeva asutuse teate edastamise kuupäevast võib asutada filiaali ja alustada tegevust.

7.   Iga krediidiasutus, kes soovib kasutada seotud vahendajat, kes on asutatud väljaspool asjaomase krediidiasutuse päritoluliikmesriiki, et osutada investeerimis- ja kõrvalteenuseid ja/või tegeleda investeerimistegevusega vastavalt käesolevale direktiivile, teavitavad sellest päritoluliikmesriigi pädevat asutust.

Kui päritoluliikmesriigi pädeval asutusel ei ole alust kahelda krediidiasutuse juhtimisstruktuuri või varalise olukorra vastavuses nõuetele, edastab ta kolme kuu jooksul pärast kogu teabe saamist selle teabe vastavalt artikli 83 lõikele 1 kontaktpunktiks määratud vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele ning teavitab ühtlasi asjaomast krediidiasutust.

Kui päritoluliikmesriigi pädev asutus keeldub edastamast teavet vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele, põhjendab ta kolme kuu jooksul alates kogu teabe saamisest asjaomasele krediidiasutusele oma keeldumist.

Vastuvõtva liikmesriigi pädevalt asutuselt teate saamisel või juhul, kui sellist teadet ei ole saadud kahe kuu jooksul alates päritoluliikmesriigi pädeva asutuse teate edastamise kuupäevast, võib seotud vahendaja alustada tegevust. Kõnealuste seotud vahendajate suhtes kehtivad filiaale käsitlevad käesoleva direktiivi sätted.

8.   Filiaali asukohaks oleva liikmesriigi pädev asutus võtab endale vastutuse tagada, et filiaali poolt tema territooriumil osutatud teenused on kooskõlas käesoleva direktiivi artiklites 24, 25, 27, 28, ja määruse (EL) nr .../... [MIFIR] artiklites 13–23 sätestatud kohustustega ja nende alusel võetud meetmetega.

Filiaali asukohaks oleva liikmesriigi pädeval asutusel on õigus tutvuda filiaali töökorraldusega ja nõuda selliste muuduste tegemist, mis on tingimata vajalikud, võimaldamaks pädeval asutusel jõustada käesoleva direktiivi artiklitest 24, 25, 27, 28, ja määruse (EL) nr .../... [MIFIR] artiklitest 13–23 tulenevaid kohustusi ja nende alusel võetud meetmeid seoses filiaali poolt tema territooriumil osutatud teenustega ja/või tegevusega.

9.   Iga liikmesriik näeb ette, et kui teises liikmesriigis tegevusloa saanud investeerimisühing on asutanud tema territooriumil filiaali, võib investeerimisühingu päritoluliikmesriigi pädev asutus oma kohustuste täitmisel, olles teavitanud vastuvõtva liikmesriigi pädevat asutust, teostada filiaalis kohapealseid kontrolle.

10.   Kui vastavalt lõikele 2 edastatud teave muutub, saadab investeerimisühing kõnealuse muudatuse kohta päritoluliikmesriigi pädevale asutusele kirjaliku teate vähemalt üks kuu enne kõnealuse muudatuse jõustumist. Päritoluliikmesriigi pädev asutus teatab sellest muudatusest ka vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele.

11.   ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada, millist teavet tuleb lõigete 2, 4 ja 10 kohaselt esitada.

ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile
  [...] (49)

  .

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid
  kooskõlas
  määruse (EL) nr 1095/2010
  artiklitega 10–14
  .

12.   ESMA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada standardvormid, -mallid ja -menetlused teabe edastamiseks lõigete 3 ja 10 kohaselt.

ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile [31. detsembriks 2016].

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.

Artikkel 38

Juurdepääs reguleeritud turgudele

1.   Liikmesriigid nõuavad, et teiste liikmesriikide investeerimisühingud, kellel on tegevusluba klientide korralduste täitmiseks või oma arvel kauplemiseks, on nende territooriumil asutatud reguleeritud turgude liikmed või omavad neile juurdepääsu ühel allpool nimetatud viisil:

| a) | otseselt, vastuvõtvates liikmesriikides filiaalide asutamise teel; |
| --- | --- |

a)

otseselt, vastuvõtvates liikmesriikides filiaalide asutamise teel;

| b) | saades reguleeritud turu kaugliikmeks või omades sellele kaugjuurdepääsu, ilma et nad peaksid olema asutatud reguleeritud turu päritoluliikmesriigis, kui kõnealuse turu kauplemiskord ja süsteemid ei nõua füüsilist kohalolekut turul tehingute sõlmimiseks. |
| --- | --- |

b)

saades reguleeritud turu kaugliikmeks või omades sellele kaugjuurdepääsu, ilma et nad peaksid olema asutatud reguleeritud turu päritoluliikmesriigis, kui kõnealuse turu kauplemiskord ja süsteemid ei nõua füüsilist kohalolekut turul tehingute sõlmimiseks.

2.   Liikmesriigid ei kehtesta käesoleva direktiiviga reguleeritud küsimuste osas täiendavaid regulatiivseid ega haldusnõudeid investeerimisühingute suhtes, mis kasutavad lõikest 1 tulenevat õigust.

Artikkel 39

Juurdepääs kesksele vastaspoolele, kliiringu- ja arveldussüsteemidele ja õigus määrata arveldussüsteemi

1.   Liikmesriigid nõuavad, et teiste liikmesriikide investeerimisühingutel on nende territooriumil juurdepääsuõigus kesksele vastaspoolele, kliiringu- ja arveldussüsteemidele finantsinstrumentidega tehtavate tehingute lõpuleviimiseks või lõpuleviimise korraldamiseks.

Liikmesriigid nõuavad, et nende investeerimisühingute juurdepääs kõnealustele süsteemidele allub samadele diskrimineerimist välistavatele, läbipaistvatele ja objektiivsetele kriteeriumidele, mis kehtivad kohalike osaliste suhtes. Liikmesriigid ei piira kõnealuste süsteemide kasutamist nende territooriumil reguleeritud turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis finantsinstrumentidega tehtud tehingute kliirimiseks ja arveldamiseks.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turud nende territooriumil pakuvad kõigile oma liikmetele või osalistele õigust määrata süsteem kõnealusel reguleeritud turul finantsinstrumentidega tehtud tehingute arveldamiseks, kui on olemas:

| a) | sellised ühendused ja kokkulepped määratud arveldussüsteemi ja muu süsteemi vahel, mis on vajalikud, et tagada kõnealuste tehingute tõhus ja ökonoomne arveldamine; |
| --- | --- |

a)

sellised ühendused ja kokkulepped määratud arveldussüsteemi ja muu süsteemi vahel, mis on vajalikud, et tagada kõnealuste tehingute tõhus ja ökonoomne arveldamine;

| b) | reguleeritud turu üle järelevalve teostamise eest vastutava pädeva asutuse nõusolek, et reguleeritud turul muu kui reguleeritud turu määratud arveldussüsteemi raames sooritatud tehingute arveldamise tehnilised tingimused võimaldavad finantsturgudel sujuvalt ja nõuetekohaselt toimida. |
| --- | --- |

b)

reguleeritud turu üle järelevalve teostamise eest vastutava pädeva asutuse nõusolek, et reguleeritud turul muu kui reguleeritud turu määratud arveldussüsteemi raames sooritatud tehingute arveldamise tehnilised tingimused võimaldavad finantsturgudel sujuvalt ja nõuetekohaselt toimida.

See pädeva asutuse hinnang reguleeritud turule ei piira riikide keskpankade pädevusi arveldussüsteemide järelevalve teostajatena või muude järelevalveasutuste pädevusi seoses kõnealuste süsteemidega. Pädev asutus võtab arvesse nende institutsioonide poolt juba kohaldatud ülevaatust/järelevalvet, et vältida kontrolli tarbetut dubleerimist.

Artikkel 40

Keskset vastaspoolt ning kliiringu- ja arveldussüsteeme käsitlevad sätted seoses mitmepoolsete kauplemissüsteemidega

1.   Liikmesriigid ei takista mitmepoolset kauplemissüsteemi rakendavatel investeerimisühingutel ja turu korraldajatel sisse seada asjakohast korda keskse vastaspoole või kliiringukoja ja arveldussüsteemiga teises liikmesriigis eesmärgiga võimaldada nende süsteemides turuosaliste poolt tehtud mõne või kõigi tehingute kliiringut ja/või arveldamist.

2.   Mitmepoolset kauplemissüsteemi rakendavate investeerimisühingute ja turu korraldajate pädev asutus ei või vastustada keskse vastaspoole, kliiringukodade ja/või arveldussüsteemide kasutamist teises liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui see on tõendatavalt vajalik, et säilitada kõnealuse mitmepoolse kauplemissüsteemi nõuetekohane toimimine ja võttes arvesse artikli 39 lõikega 2 arveldussüsteemidele kehtestatud tingimusi.

Kontrolli tarbetu dubleerimise vältimiseks võtab pädev asutus arvesse
  asjaomaste
  keskpankade kui kliiringu- ja arveldussüsteemide järelevalve teostajate või teiste kõnealuste süsteemide asjus pädevate järelevalveasutuste poolt juba kohaldatavat ülevaatust ja järelevalvet kliiringu- ja arveldussüsteemi üle.

IV   PEATÜKK

TEENUSTE OSUTAMINE KOLMANDA RIIGI ÄRIÜHINGUTE POOLT

1.   JAGU

TEENUSTE OSUTAMINE VÕI
  TEGEVUS
  FILIAALI ASUTAMISE TEEL

Artikkel 41

Filiaali asutamine

1.   Liikmesriigid nõuavad, et kolmanda riigi äriühing, mis kavatseb osutada investeerimisteenuseid või tegeleda investeerimistegevusega koos kõrvalteenuste osutamisega nende territooriumil läbi filiaali, taotleb kõnealuste liikmesriikide pädevatelt asutustel eelnevalt luba vastavalt järgmistele sätetele:

| a) | komisjon on võtnud vastu otsuse vastavalt lõikele 3; |
| --- | --- |

a)

komisjon on võtnud vastu otsuse vastavalt lõikele 3;

| b) | teenuste osutamise jaoks, milleks kolmanda riigi äriühing taotleb luba, tuleb taotleda selles kolmandas riigis tegevusluba ja kehtib selle riigi järelevalve, kus äriühing on asutatud ja kus taotluse esitanud äriühingul on nõuetekohane tegevusluba. Rahapesu ja terrorismi rahastamise vastane töökond ei ole kandnud kolmandat riiki, kus on asutatud kolmanda riigi äriühing, rahapesu ja terrorismi rahastamise vastasest koostööst keelduvate riikide ja territooriumide nimekirja; |
| --- | --- |

b)

teenuste osutamise jaoks, milleks kolmanda riigi äriühing taotleb luba, tuleb taotleda selles kolmandas riigis tegevusluba ja kehtib selle riigi järelevalve, kus äriühing on asutatud ja kus taotluse esitanud äriühingul on nõuetekohane tegevusluba. Rahapesu ja terrorismi rahastamise vastane töökond ei ole kandnud kolmandat riiki, kus on asutatud kolmanda riigi äriühing, rahapesu ja terrorismi rahastamise vastasest koostööst keelduvate riikide ja territooriumide nimekirja;

| c) | koostöökokkulepped, mis hõlmavad sätteid, millega reguleeritakse teabevahetust, et säilitada turu terviklikkus ja kaitsta investoreid, on sõlmitud asjaomase liikmesriigi
  , kuhu filiaal asutatakse
  , pädevate asutuste ja selle kolmanda riigi pädevate järelevalveasutuste vahel, kus äriühing on asutatud; |
| --- | --- |

c)

koostöökokkulepped, mis hõlmavad sätteid, millega reguleeritakse teabevahetust, et säilitada turu terviklikkus ja kaitsta investoreid, on sõlmitud asjaomase liikmesriigi
  , kuhu filiaal asutatakse
  , pädevate asutuste ja selle kolmanda riigi pädevate järelevalveasutuste vahel, kus äriühing on asutatud;

| d) | filiaali käsutuses on piisavalt algkapitali; |
| --- | --- |

d)

filiaali käsutuses on piisavalt algkapitali;

| e) | määratakse üks või mitu filiaali juhtimise eest vastutavat isikut ja nad vastavad artikli 9 lõikes 1 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

e)

määratakse üks või mitu filiaali juhtimise eest vastutavat isikut ja nad vastavad artikli 9 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

| f) | kolmas riik, kus kolmanda riigi äriühing on asutatud, on sõlminud selle liikmesriigiga kokkuleppe, kus filiaal
  asutatakse
  , mis on täielikult kooskõlas OECD maksustamisalase näidiskonventsiooni artiklis 26 sätestatud standarditega ning tagab maksustamisalase teabe tõhusa vahetamise, sh vajaduse korral mitmepoolsed maksustamisalased lepingud; |
| --- | --- |

f)

kolmas riik, kus kolmanda riigi äriühing on asutatud, on sõlminud selle liikmesriigiga kokkuleppe, kus filiaal
  asutatakse
  , mis on täielikult kooskõlas OECD maksustamisalase näidiskonventsiooni artiklis 26 sätestatud standarditega ning tagab maksustamisalase teabe tõhusa vahetamise, sh vajaduse korral mitmepoolsed maksustamisalased lepingud;

| g) | äriühing
  kuulub loa andmise hetkel investeeringute tagamise skeemi
  , millel on tegevusluba või mida on tunnustatud vastavalt ▐ direktiivile 97/9/EÜ ▐. |
| --- | --- |

g)

äriühing
  kuulub loa andmise hetkel investeeringute tagamise skeemi
  , millel on tegevusluba või mida on tunnustatud vastavalt ▐ direktiivile 97/9/EÜ ▐.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et kolmanda riigi äriühing, kes kavatseb kõnealuste liikmesriikide territooriumil osutada jaeklientidele või
  kutselistele klientidele II lisa II jao tähenduses
  investeerimisteenuseid koos kõrvalteenustega ja tegeleda investeerimistegevusega, asutab
  Euroopa Liidus
  filiaali.

3.   Komisjon
  võtab
  seoses kolmanda riigiga ▐ vastu otsuse
  vastavalt artikli 95 lõikes 2
  osutatud
  kontrollimenetlusele
  ,
  milles teatatakse, kas
  kõnealuse kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekord tagab, et selles kolmandas riigis tegevusloa saanud äriühingud vastavad õiguslikult siduvatele nõuetele, millel on samaväärne mõju käesolevas direktiivis, määruses (EL) nr .../... [MIFIR] ja direktiivis 2006/49/EÜ ja nende rakendusaktides sätestatud nõuetele, ning et kõnealuse kolmanda riigi õigusraamistikuga on ette nähtud selle usaldatavusnõuete raamistiku
  mõjus
  samaväärne
  ning
  vastastikune tunnistamine, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud investeerimisühingute suhtes.

Kolmanda riigi usaldatavusnõuete raamistiku võib lugeda
  samaväärset mõju omavaks
  , kui see täidab järgmisi tingimusi:

| (a) | kõnealuses kolmandas riigis investeerimisteenuseid osutavate ja investeerimistegevusega tegelevate äriühingute suhtes kohaldatakse pidevalt tegevusloa andmise ja tõhusa järelevalve ja jõustamise nõudeid; |
| --- | --- |

(a)

kõnealuses kolmandas riigis investeerimisteenuseid osutavate ja investeerimistegevusega tegelevate äriühingute suhtes kohaldatakse pidevalt tegevusloa andmise ja tõhusa järelevalve ja jõustamise nõudeid;

| (b) | kõnealuses kolmandas riigis investeerimisteenuseid osutavate ja investeerimistegevusega tegelevate äriühingute suhtes kehtivad piisavad kapitalinõuded ja asjakohased nõuded, mida kohaldatakse aktsionäride ja juhtorgani liikmete suhtes; |
| --- | --- |

(b)

kõnealuses kolmandas riigis investeerimisteenuseid osutavate ja investeerimistegevusega tegelevate äriühingute suhtes kehtivad piisavad kapitalinõuded ja asjakohased nõuded, mida kohaldatakse aktsionäride ja juhtorgani liikmete suhtes;

| (c) | sisekontrollifunktsiooni valdkonnas kohaldatakse investeerimisteenuseid osutavate ja investeerimistegevusega tegelevate äriühingute suhtes asjakohaseid organisatsioonilisi nõudeid; |
| --- | --- |

(c)

sisekontrollifunktsiooni valdkonnas kohaldatakse investeerimisteenuseid osutavate ja investeerimistegevusega tegelevate äriühingute suhtes asjakohaseid organisatsioonilisi nõudeid;

| (d) | sellega tagatakse turu läbipaistvus ja terviklikkus, ennetades turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel. |
| --- | --- |

(d)

sellega tagatakse turu läbipaistvus ja terviklikkus, ennetades turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel.

Komisjon võib piirata oma selle lõike kohaselt tehtava otsuse kohaldamist üht või enamat konkreetset investeerimisteenust osutava või seoses ühe või enama finantsinstrumendiga ühe või enama investeerimistegevusega tegeleva investeerimisühingu või turu korraldaja suhtes.

Kolmanda riigi äriühing võib saada tegevusloa lõike 1 tähenduses, kui see asetub kategooriasse, mis sisaldub komisjoni otsuses.

4.   Lõikes 1 osutatud kolmanda riigi äriühing esitab taotluse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus ta kavatseb filiaali asutada pärast seda, kui komisjon on võtnud vastu otsuse, mille kohaselt selle kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistik, kus kolmanda riigi äriühingul on tegevusluba, on samaväärne lõikes 3 kirjeldatud nõuetega.

Artikkel 42

Teavitamiskohustus

Kolmanda riigi äriühing, kes kavatseb saada loa mis tahes investeerimisteenuste osutamiseks või
  -tegevuse teostamiseks
  koos kõrvalteenuste osutamisega liikmesriigi territooriumil, esitab kõnealuse liikmesriigi pädevale asutusele järgmise teabe:

| a) | asjaomases kolmandas riigis tema järelevalve eest vastutava asutuse nimi. Kui järelevalve eest vastutab mitu asutust, esitatakse üksikasjad vastutusvaldkondade kohta; |
| --- | --- |

a)

asjaomases kolmandas riigis tema järelevalve eest vastutava asutuse nimi. Kui järelevalve eest vastutab mitu asutust, esitatakse üksikasjad vastutusvaldkondade kohta;

| b) | äriühingu kõik asjakohased andmed (nimi, juriidiline vorm, registrijärgne asukoht ja aadress, juhtorgani liikmed, asjaomased aktsionärid) ja tegevuskava, milles määratakse kindlaks osutatavad investeerimisteenused ja investeerimistegevus, samuti kõrvalteenused, filiaali organisatsioonistruktuur, sealhulgas mis tahes oluliste tegevusfunktsioonide kolmandalt isikult sisseostmise kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

äriühingu kõik asjakohased andmed (nimi, juriidiline vorm, registrijärgne asukoht ja aadress, juhtorgani liikmed, asjaomased aktsionärid) ja tegevuskava, milles määratakse kindlaks osutatavad investeerimisteenused ja investeerimistegevus, samuti kõrvalteenused, filiaali organisatsioonistruktuur, sealhulgas mis tahes oluliste tegevusfunktsioonide kolmandalt isikult sisseostmise kirjeldus;

| c) | filiaali juhtimise eest vastutavate isikute nimed ja asjaomased dokumendid, mis tõendavad artikli 9 lõike 1 nõuete täitmist; |
| --- | --- |

c)

filiaali juhtimise eest vastutavate isikute nimed ja asjaomased dokumendid, mis tõendavad artikli 9 lõike 1 nõuete täitmist;

| d) | teave filiaali käsutuses oleva algkapitali kohta. |
| --- | --- |

d)

teave filiaali käsutuses oleva algkapitali kohta.

Artikkel 43

Tegevusloa andmine

1.   Selle liikmesriigi pädev asutus, kus kolmanda riigi äriühing
  on asutanud või
  kavatseb asutada filiaali, annab tegevusloa üksnes juhul, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | pädev asutus on veendunud, et artiklis 41 sätestatud tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

a)

pädev asutus on veendunud, et artiklis 41 sätestatud tingimused on täidetud;

| b) | pädev asutus on veendunud, et kolmanda riigi äriühingu filiaal suudab järgida
  lõike 2
  kohaseid sätteid
  ; |
| --- | --- |

b)

pädev asutus on veendunud, et kolmanda riigi äriühingu filiaal suudab järgida
  lõike 2
  kohaseid sätteid
  ;

| b a) | pädev asutus on veendunud, et kolmanda riigi äriühing kavatseb osutada olulist osa oma investeerimisteenustest või teostada märkimisväärse osa oma investeerimistegevusest Euroopa Liidus selles liikmesriigis, kus ta tahab filiaali avada. |
| --- | --- |

b a)

pädev asutus on veendunud, et kolmanda riigi äriühing kavatseb osutada olulist osa oma investeerimisteenustest või teostada märkimisväärse osa oma investeerimistegevusest Euroopa Liidus selles liikmesriigis, kus ta tahab filiaali avada.

Pädev asutus teatab kolmanda riigi äriühingule kuue kuu jooksul pärast nõuetekohase taotluse esitamist, kas tegevusluba antakse või mitte.

2.   Lõike 1 kohaselt tegevusloa saanud kolmanda riigi äriühingu filiaal täidab kõiki kohustusi, mis on sätestatud käesoleva direktiivi
  artiklites
  16, 17,
  18, 19, 20,
  23, 24, 25
  ja
  27
  ,
  artikli 28 lõikes 1 ning
  artiklites 30, 31, 32 ja 34
  ning määruse (EL) nr .../... [MIFIR]
  artiklites 3–23
  , ning nende kohaselt vastu võetud meetmeid, ning tema üle teostab järelevalvet selle liikmesriigi pädev asutus, kus tegevusluba anti.

Liikmesriigid ei kehtesta mis tahes täiendavaid nõudeid filiaali organisatsioonistruktuuri ja tegevuse kohta käesoleva direktiiviga reguleeritud küsimuste osas.

Artikkel 44

Teistes liikmesriikides teenuste osutamine ja tegevused

1.   Vastavalt artiklile 43 tegevusloa saanud kolmanda riigi äriühing võib osutada teenuseid ja tegeleda tegevusega, mis on hõlmatud tegevusloaga,
  Euroopa Liidu
  teistes liikmesriikides, asutamata selleks uusi filiaale. Selleks edastab ta selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus filiaal on asutatud, järgmise teabe:

| a) | liikmesriik, kus ta kavatseb tegutseda; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik, kus ta kavatseb tegutseda;

| b) | tegevuskava, milles on märgitud eelkõige investeerimisteenused või investeerimistegevused, samuti kõrvalteenused, millega ta kavatseb tegeleda kõnealuses liikmesriigis. |
| --- | --- |

b)

tegevuskava, milles on märgitud eelkõige investeerimisteenused või investeerimistegevused, samuti kõrvalteenused, millega ta kavatseb tegeleda kõnealuses liikmesriigis.

Selle liikmesriigi pädev asutus, kus filiaal on asutatud, edastab ühe kuu jooksul pärast teabe saamist asjaomase teabe vastuvõtva liikmesriigi sellele pädevale asutusele, mis on määratud kontaktpunktiks vastavalt artikli 83 lõikele 1. Pärast seda võib kolmanda riigi äriühing alustada asjaomase investeerimisteenuse või -teenuste osutamist vastuvõtvas liikmesriigis.

Kui vastavalt esimesele lõigule teatavaks tehtud andmed muutuvad, saadab kolmanda riigi äriühing kõnealuse muudatuse kohta selle riigi pädevale asutusele, kus filiaal on asutatud, kirjaliku teate vähemalt üks kuu enne kõnealuse muudatuse jõustumist. Selle liikmesriigi pädev asutus, kus filiaal on asutatud, teatab nendest muudatustest vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele.

Äriühing jääb selle liikmesriigi järelevalve alla, kus filiaal on asutatud vastavalt artiklile 43.

2.   ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud seoses järgmisega:

| a) | artikli 41 lõike 1 punktis c osutatud koostöökokkuleppe minimaalne sisu, et tagada, et kolmanda riigi äriühingule tegevusloa andnud pädevad asutused saaksid täita oma järelevalveülesandeid käesoleva direktiivi alusel; |
| --- | --- |

a)

artikli 41 lõike 1 punktis c osutatud koostöökokkuleppe minimaalne sisu, et tagada, et kolmanda riigi äriühingule tegevusloa andnud pädevad asutused saaksid täita oma järelevalveülesandeid käesoleva direktiivi alusel;

| b) | tegevuskava üksikasjalik sisu, nagu nõutud artikli 42 punktiga b; |
| --- | --- |

b)

tegevuskava üksikasjalik sisu, nagu nõutud artikli 42 punktiga b;

| c) | dokumentide sisu, mis käsitlevad filiaali juhtimist, nagu nõutud artikli 42 punktiga c; |
| --- | --- |

c)

dokumentide sisu, mis käsitlevad filiaali juhtimist, nagu nõutud artikli 42 punktiga c;

| d) | teabe üksikasjalik sisu seoses filiaali käsutuses oleva algkapitaliga, nagu nõutud artikli 42 punktiga d. |
| --- | --- |

d)

teabe üksikasjalik sisu seoses filiaali käsutuses oleva algkapitaliga, nagu nõutud artikli 42 punktiga d.

ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile
  [...] (50)

  .

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid
  kooskõlas
  määruse (EL) nr 1095/2010
  artiklitega 10–14
  .

3.   ESMA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada standardvormid, -mallid ja -menetlused teabe edastamiseks kõnealuste lõigete kohaselt.

ESMA esitab kõnealused tehnilised rakendusstandardite eelnõud komisjonile
  [...] (51)

  .

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.

4.   Komisjonile antakse volitused võtta meetmete kohta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 94, et määratleda tingimused, mille alusel hinnatakse filiaali käsutuses olevat piisavat algkapitali, võttes arvesse filiaali osutatud investeerimisteenuseid või tegevust ning klientide liiki, kellele neid teenuseid osutataks.

2.   JAGU

TEGEVUSLUBADE REGISTREERIMINE JA TÜHISTAMINE

Artikkel 45

Registreerimine

Liikmesriigid registreerivad vastavalt artiklile 41 tegevusloa saanud
  kolmanda riigi
  äriühingud. Kõnealune register on avalikkusele kättesaadav ja sisaldab teavet teenuste või tegevuse kohta, mille jaoks kolmanda riigi äriühingul on tegevusluba. Registrit ajakohastatakse korrapäraselt. ESMAt teavitatakse igast väljaantud tegevusloast.

ESMA koostab loendi kõigist kolmanda riigi äriühingutest, kellel on luba teenuste osutamiseks ja tegevuseks
  Euroopa Liidus
  . Kõnealune loend sisaldab teavet teenuste või tegevuste kohta, mille jaoks kolmanda riigi äriühingul on tegevusluba, ja seda ajakohastatakse korrapäraselt. ESMA avaldab kõnealuse loendi oma veebisaidil ja ajakohastab seda.

Artikkel 46

Tegevusloa tühistamine

Pädev asutus, kes andis tegevusloa vastavalt artiklile 43, võib selle tühistada, kui kolmanda riigi äriühing:

| a) | ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu jooksul, otseselt loobub tegevusloast või ei ole osutanud investeerimisteenuseid ega tegelenud investeerimisega eelnenud kuue kuu jooksul, juhul kui kõnealune liikmesriik ei ole ette näinud, et sellistel juhtudel kaotab tegevusluba kehtivuse; |
| --- | --- |

a)

ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu jooksul, otseselt loobub tegevusloast või ei ole osutanud investeerimisteenuseid ega tegelenud investeerimisega eelnenud kuue kuu jooksul, juhul kui kõnealune liikmesriik ei ole ette näinud, et sellistel juhtudel kaotab tegevusluba kehtivuse;

| b) | on saanud tegevusloa valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal viisil; |
| --- | --- |

b)

on saanud tegevusloa valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal viisil;

| c) | ei vasta enam nendele tingimustele, mille alusel tegevusluba on välja antud; |
| --- | --- |

c)

ei vasta enam nendele tingimustele, mille alusel tegevusluba on välja antud;

| d) | on jämedalt ja järjekindlalt rikkunud käesoleva direktiivi alusel vastu võetud sätteid, mis käsitlevad investeerimisühingute tegutsemistingimusi ja mida kohaldatakse kolmanda riigi äriühingute suhtes; |
| --- | --- |

d)

on jämedalt ja järjekindlalt rikkunud käesoleva direktiivi alusel vastu võetud sätteid, mis käsitlevad investeerimisühingute tegutsemistingimusi ja mida kohaldatakse kolmanda riigi äriühingute suhtes;

| e) | vastab ühele juhtudest, mille puhul siseriiklik õigus näeb väljaspool käesoleva direktiivi reguleerimisala olevates küsimustes ette tegevusloa kehtetuks tunnistamise. |
| --- | --- |

e)

vastab ühele juhtudest, mille puhul siseriiklik õigus näeb väljaspool käesoleva direktiivi reguleerimisala olevates küsimustes ette tegevusloa kehtetuks tunnistamise.

Igast tegevusloa kehtetuks tunnistamisest teavitatakse ESMAt.

Teavet tühistamise kohta kajastatakse artikliga 45 kehtestatud loendis viie aasta jooksul.

III   JAOTIS

REGULEERITUD TURUD

Artikkel 47

Tegevusluba ja kohaldatav seadus

1.   Liikmesriigid annavad reguleeritud turu tegevusloa üksnes neile süsteemidele, mis vastavad käesoleva jaotise sätetele.

Reguleeritud turule antakse tegevusluba üksnes juhul, kui pädev asutus on veendunud, et turu korraldaja ja reguleeritud turu süsteemid vastavad vähemalt käesolevas jaotises sätestatud nõuetele.

Reguleeritud turu puhul, mis on juriidiline isik ja mida korraldab või juhib muu turu korraldaja kui reguleeritud turg ise, kehtestavad liikmesriigid, kuidas turu korraldaja suhtes käesoleva direktiiviga kehtestatud erinevad kohustused jaotatakse reguleeritud turu ja turu korraldaja vahel.

Reguleeritud turu korraldaja esitab kogu teabe, sealhulgas tegevusplaani, milles on muu hulgas kirjas kavandatud äritegevuse liigid ja organisatsiooniline struktuur, mis on vajalik võimaldamaks pädeval asutusel veenduda, et reguleeritud turg on esmase tegevusloa andmise ajal kehtestanud kogu vajaliku korra oma käesoleva jaotise sätetest tulenevate kohustuste täitmiseks.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turu korraldaja täidab reguleeritud turu korralduse ja toimingutega seotud ülesandeid pädeva asutuse järelevalve all. Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused kontrollivad korrapäraselt reguleeritud turgude vastavust käesoleva jaotise sätetele. Nad tagavad ka, et pädevad asutused teostavad järelevalvet selle üle, et reguleeritud turud vastaksid alati käesolevas jaotises kehtestatud esmase tegevusloa andmise tingimustele.

3.   Liikmesriigid tagavad, et turu korraldaja vastutab selle tagamise eest, et tema poolt juhitav turg vastab kõigile käesolevast jaotisest tulenevatele nõuetele.

Liikmesriigid tagavad ka selle, et turu korraldaja saaks kasutada õigusi, mis vastavad käesoleva direktiivi kohaselt tema poolt juhitavale reguleeritud turule.

4.   Ilma et see piiraks direktiivi 2003/6/EÜ asjakohaste sätete kohaldamist, kohaldatakse reguleeritud turu süsteemides toimuva kauplemise suhtes reguleeritud turu päritoluliikmesriigi avalikku õigust.

5.   Pädev asutus võib reguleeritud turule väljaantud tegevusloa tühistada, kui reguleeritud turg:

| a) | ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu jooksul, otseselt loobub tegevusloast või ei ole tegutsenud eelnenud kuue kuu jooksul, kui kõnealune liikmesriik ei ole ette näinud, et sellistel juhtudel kaotab tegevusluba kehtivuse; |
| --- | --- |

a)

ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu jooksul, otseselt loobub tegevusloast või ei ole tegutsenud eelnenud kuue kuu jooksul, kui kõnealune liikmesriik ei ole ette näinud, et sellistel juhtudel kaotab tegevusluba kehtivuse;

| b) | on saanud tegevusloa valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal viisil; |
| --- | --- |

b)

on saanud tegevusloa valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal viisil;

| c) | ei vasta enam nendele tingimustele, mille alusel tegevusluba on välja antud; |
| --- | --- |

c)

ei vasta enam nendele tingimustele, mille alusel tegevusluba on välja antud;

| d) | on jämedalt ja järjekindlalt rikkunud käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätteid; |
| --- | --- |

d)

on jämedalt ja järjekindlalt rikkunud käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätteid;

| e) | vastab ühele juhtudest, mille puhul siseriiklik õigus näeb ette tegevusloa tühistamise. |
| --- | --- |

e)

vastab ühele juhtudest, mille puhul siseriiklik õigus näeb ette tegevusloa tühistamise.

6.   ESMAt teavitatakse igast tegevusloa kehtetuks tunnistamisest.

Artikkel 48

Nõuded reguleeritud turu juhtimiseks

1.   ▐ Turu korraldaja juhtorgani liikmete maine on igal ajal piisavalt hea, neil on piisavad teadmised, oskused ja kogemused ning nad pühendavad piisavalt aega oma ülesannete täitmisele.

▐ Juhtorgani
  kõik
  liikmed vastavalt eelkõige järgmistele nõuetele:

| a) | nad
  pühendavad piisavalt aega oma ülesannete täitmisele.
  Kui mitu juhtkonnakohta juhtorgani liikmel korraga olla võib, otsustatakse konkreetse juhu asjaolusid ning krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuse laadi, ulatust ja keerukust arvesse võttes.




  Oma suuruse, sisemise korralduse ning tegevuse laadi, ulatuse ja keerukuse poolest oluliste turu korraldajate juhtorgani liikmetel
  ei ole samal ajal rohkem ametikohti, kui üks järgmistest kombinatsioonidest:






  i) | üks koht tegevjuhtkonnas
  või |
| --- | --- | --- |

a)

nad
  pühendavad piisavalt aega oma ülesannete täitmisele.
  Kui mitu juhtkonnakohta juhtorgani liikmel korraga olla võib, otsustatakse konkreetse juhu asjaolusid ning krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuse laadi, ulatust ja keerukust arvesse võttes.

Oma suuruse, sisemise korralduse ning tegevuse laadi, ulatuse ja keerukuse poolest oluliste turu korraldajate juhtorgani liikmetel
  ei ole samal ajal rohkem ametikohti, kui üks järgmistest kombinatsioonidest:

i)

üks koht tegevjuhtkonnas
  või

| ii) | kaks kohta
  mitte-tegevjuhtkonnas. |
| --- | --- |

ii)

kaks kohta
  mitte-tegevjuhtkonnas.

Tegevjuhtkonna või mitte-tegevjuhtkonna kohti

| i) | samas grupis; |
| --- | --- |

i)

samas grupis;

| ii) | krediidiasutustes ja investeerimisühingutes, mis:








  — | on sama krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liikmed, kui täidetud on määruse (EL) nr .../2012 [krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta] artikli 108 lõike 7 kohased tingimused; |
| --- | --- | --- |

ii)

krediidiasutustes ja investeerimisühingutes, mis:

—

on sama krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liikmed, kui täidetud on määruse (EL) nr .../2012 [krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta] artikli 108 lõike 7 kohased tingimused;

| — | on loonud määruse (EL) nr .../2012 [krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta] artikli 108 lõike 6 kohased seosed või |
| --- | --- |

—

on loonud määruse (EL) nr .../2012 [krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta] artikli 108 lõike 6 kohased seosed või

| iii) | äriühingutes (kaasa arvatud finantssektorivälistes ühingutes), kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline osalus,


  käsitatakse ühe juhtkonnakohana;
  ▐ |
| --- | --- |

iii)

äriühingutes (kaasa arvatud finantssektorivälistes ühingutes), kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline osalus,

käsitatakse ühe juhtkonnakohana;

▐

| b) | neil
  on kollektiivselt piisavad teadmised, oskused ja kogemused, et suuta mõista reguleeritud turu tegevust ning eelkõige sellega kaasnevaid peamisi riske; |
| --- | --- |

b)

neil
  on kollektiivselt piisavad teadmised, oskused ja kogemused, et suuta mõista reguleeritud turu tegevust ning eelkõige sellega kaasnevaid peamisi riske;

| c) | nad tegutsevad
  ausalt, terviklikult ja sõltumatult
  , et tõhusalt hinnata ja vaidlustada kõrgema
  juhtkonna otsuseid
  ning teostada tõhusat kontrolli ja järelevalvet juhtkonna otsuste tegemise üle
  .
  ▐ Turu korraldajad annavad piisavalt vahendeid juhtorgani liikmete ametisse seadmiseks ja koolitamiseks; |
| --- | --- |

c)

nad tegutsevad
  ausalt, terviklikult ja sõltumatult
  , et tõhusalt hinnata ja vaidlustada kõrgema
  juhtkonna otsuseid
  ning teostada tõhusat kontrolli ja järelevalvet juhtkonna otsuste tegemise üle
  .

▐ Turu korraldajad annavad piisavalt vahendeid juhtorgani liikmete ametisse seadmiseks ja koolitamiseks;

| c a) | nad tagavad, et toimivad tõhusad süsteemid turu korraldaja ja reguleeritud turu või selle liikmete vaheliste konfliktide väljaselgitamiseks ja ohjamiseks ning piisava korra kehtestamiseks ja pidevaks rakendamiseks eri tegevuste lahus hoidmise eesmärgil. |
| --- | --- |

c a)

nad tagavad, et toimivad tõhusad süsteemid turu korraldaja ja reguleeritud turu või selle liikmete vaheliste konfliktide väljaselgitamiseks ja ohjamiseks ning piisava korra kehtestamiseks ja pidevaks rakendamiseks eri tegevuste lahus hoidmise eesmärgil.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turu korraldajad looksid ametissemääramise komisjoni, mis hindaks kandidaatide vastavust esimese lõike sätetele ning annaks vajaduse korral oma hinnangu alusel soovitusi. Ametissemääramise komisjoni liikmed on juhtorgani liikmed, kes ei täida asjaomase turukorraldaja juures ühtegi täidesaatvat funktsiooni.

Pädevad asutused võivad lubada turu korraldajal jätta eraldi ametissemääramise komisjoni loomata, võttes arvesse turu korraldaja tegevuse laadi, ulatust ja keerukust
  , tingimusel et on kehtestatud samaväärne alternatiivne mehhanism
  .

Käesolevat lõiget ei kohaldata, kui juhtorganil ei ole siseriikliku õiguse kohaselt mingit pädevust oma liikmete ametissemääramisel.

3.   Liikmesriigid nõuavad, et turu korraldajad
  ning nende vastavad ametissemääramise komisjonid pööraksid oma juhtorganite
  liikmete valikul
  tähelepanu suuremale hulgale isikuomadustele ja pädevustele
  .

Eelkõige

| a) | kehtestavad turu korraldajad poliitika, mis soodustab tippjuhtide ametissemääramisel asjatundlikkusest, vastutustundlikkusest ja pühendumusest juhindumist ning tagab, et ametisse määratud juhid on oma asutuse huvide suhtes vääramatult lojaalsed; |
| --- | --- |

a)

kehtestavad turu korraldajad poliitika, mis soodustab tippjuhtide ametissemääramisel asjatundlikkusest, vastutustundlikkusest ja pühendumusest juhindumist ning tagab, et ametisse määratud juhid on oma asutuse huvide suhtes vääramatult lojaalsed;

| b) | samuti võtavad investeerimisühingud konkreetseid meetmeid juhatustes tasakaalustatuma esindatuse saavutamiseks, nagu ametissemääramise komisjonide koolitamine, pädevate kandidaatide nimekirjade koostamine ja sellise ametissemääramise protsessi rakendamine, kus mõlemast soost oleks esindatud vähemalt üks kandidaat; |
| --- | --- |

b)

samuti võtavad investeerimisühingud konkreetseid meetmeid juhatustes tasakaalustatuma esindatuse saavutamiseks, nagu ametissemääramise komisjonide koolitamine, pädevate kandidaatide nimekirjade koostamine ja sellise ametissemääramise protsessi rakendamine, kus mõlemast soost oleks esindatud vähemalt üks kandidaat;

| c) | kus seda rakendatakse, käsitletakse töötajate esindatust juhtorganis, mis lisab tähtsa vaatenurga ja tegelikud teadmised krediidiasutuse ja investeerimisühingu sisese töö kohta, samuti kui head mitmekesisuse suurendamise võimalust. |
| --- | --- |

c)

kus seda rakendatakse, käsitletakse töötajate esindatust juhtorganis, mis lisab tähtsa vaatenurga ja tegelikud teadmised krediidiasutuse ja investeerimisühingu sisese töö kohta, samuti kui head mitmekesisuse suurendamise võimalust.

4.   ESMA töötab välja regulatiivsete standardite eelnõud, et täpsustada
  seda, kuidas peaksid turu korraldajad võtma arvesse
  järgmist:

| a) | piisav aeg, mille juhtorgani liige pühendab oma funktsiooni täitmiseks seoses konkreetsete asjaolude ning investeerimisühingu tegevuse laadi, ulatuse ja keerukusega, mida pädevad asutused peavad võtma arvesse, kui nad lubavad juhtorgani liikmel ühendada rohkem juhtkonnakohti, kui lubatud lõike 1 punktiga a; |
| --- | --- |

a)

piisav aeg, mille juhtorgani liige pühendab oma funktsiooni täitmiseks seoses konkreetsete asjaolude ning investeerimisühingu tegevuse laadi, ulatuse ja keerukusega, mida pädevad asutused peavad võtma arvesse, kui nad lubavad juhtorgani liikmel ühendada rohkem juhtkonnakohti, kui lubatud lõike 1 punktiga a;

| b) | juhtorgani piisavad kollektiivsed teadmised, oskused ja kogemused, millele on osutatud lõike 1 punktis b; |
| --- | --- |

b)

juhtorgani piisavad kollektiivsed teadmised, oskused ja kogemused, millele on osutatud lõike 1 punktis b;

| c) | juhtorgani liikme ausus, terviklikkus ja sõltumatus, millele on osutatud lõike 1 punktis c,
  võttes arvesse huvide konflikti võimalikkust
  ; |
| --- | --- |

c)

juhtorgani liikme ausus, terviklikkus ja sõltumatus, millele on osutatud lõike 1 punktis c,
  võttes arvesse huvide konflikti võimalikkust
  ;

| d) | piisav personal ja piisavad finantsvahendid juhtorgani liikmete ametisse seadmiseks ja koolitamiseks; |
| --- | --- |

d)

piisav personal ja piisavad finantsvahendid juhtorgani liikmete ametisse seadmiseks ja koolitamiseks;

| e) | juhtorgani liikmete valikul arvesse võetav mitmekesisuse mõiste. |
| --- | --- |

e)

juhtorgani liikmete valikul arvesse võetav mitmekesisuse mõiste.

ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile
  [...] (52).

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid
  kooskõlas
  määruse (EL) nr 1095/2010
  artiklitega 10–14
  .

5.   Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turu korraldaja teavitab pädevat asutust kõigi juhtorgani liikmete isikutest ning mis tahes muutustest juhtorgani koosseisus ning edastab pädevale asutusele kogu teabe, mida on vaja selleks, et otsustada, kas äriühing täidab lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud nõudeid.

▐

7.   Pädev asutus keeldub tegevusloa andmisest, kui ta ei ole veendunud, et reguleeritud turu äritegevust tegelikult juhtivatel isikutel on piisavalt hea maine või piisavad kogemused, või kui on objektiivne ja tõendatav alus arvata, et
  turu korraldaja
  juhtorgan võib seada ohtu selle kindla ja usaldusväärse juhtimise ning turu terviklikkuse.

Liikmesriigid tagavad, et reguleeritud turule tegevusloa andmise protsessis loetakse isikut või isikuid, kes juhib või juhivad juba tegevusloa saanud reguleeritud turu äritegevust või toiminguid kooskõlas käesoleva direktiivi sätetega, vastavaks lõikes 1 sätestatud nõuetele.

7 a.
     
  Turu korraldaja juhtorgan peab olema suuteline tagama selle, et reguleeritud turgu juhitakse kindlalt ja usaldusväärselt ning turu terviklikkust toetaval viisil.

Juhtorgan kontrollib ja hindab korrapäraselt reguleeritud turu korraldust ning võtab asjakohaseid meetmeid puuduste kõrvaldamiseks.

Järelevalvefunktsiooni täitva juhtorgani liikmetel on piisav juurdepääs teabele ja dokumentidele, mida on vaja juhtimisotsuste kontrollimiseks ja järelevalveks.

Juhtorgan koostab ja avaldab teadaande oma poliitika ja tavade kohta, mille põhjal ta täidab käesoleva lõike nõudeid, ning ajakohastab seda.

7 b.
     
  Ilma et see piiraks liikmesriikide õigussüsteemide kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et juhul, kui esineb väiteid selle kohta, et juhatuse liige on rikkunud käesoleva direktiivi või määruse (EL) nr .../... [MiFIR] sätteid või pannud toime õigusrikkumise seoses küsimustega, mis kuuluvad nimetatud õigusaktide reguleerimisalasse, võib isiklikult tema suhtes algatada kriminaal- või tsiviilmenetluse.

Artikkel 49

Nõuded isikutele, kes omavad olulist mõju reguleeritud turu juhtimisele

1.   Liikmesriigid nõuavad, et isikud, kelle ametikoht võimaldab neil otseselt või kaudselt mõjutada olulisel määral reguleeritud turu juhtimist, oleksid sobivad.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turu korraldaja:

| a) | esitab pädevale asutusele ja avalikustab teabe, mis käsitleb reguleeritud turu omandiõigust ja/või turu korraldajat, ning eelkõige nende poolte andmeid ja huvide skaalat, kelle positsioon võimaldab neil mõjutada oluliselt juhtimist; |
| --- | --- |

a)

esitab pädevale asutusele ja avalikustab teabe, mis käsitleb reguleeritud turu omandiõigust ja/või turu korraldajat, ning eelkõige nende poolte andmeid ja huvide skaalat, kelle positsioon võimaldab neil mõjutada oluliselt juhtimist;

| b) | teavitab pädevat asutust ja avalikustab omandiõiguste võõrandamise, mis toob kaasa muudatused nende isikute ringis, kellel on oluline mõju reguleeritud turu tegevusele. |
| --- | --- |

b)

teavitab pädevat asutust ja avalikustab omandiõiguste võõrandamise, mis toob kaasa muudatused nende isikute ringis, kellel on oluline mõju reguleeritud turu tegevusele.

3.   Pädev asutus keeldub reguleeritud turu aktsiate kontrollpaki ja/või turu korraldaja osas kavandatud muudatuste heakskiitmisest, kui on objektiivne ja tõendatav alus arvata, et need ohustavad reguleeritud turu kindlat ja usaldusväärset juhtimist.

Artikkel 50

Organisatsioonilised nõuded

Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turg:

| a) | omab korda võimalike kahjulike tagajärgede selgeks avastamiseks ja haldamiseks seoses reguleeritud turu tegevusega või selle osalistega, mis tulenevad huvide konfliktist reguleeritud turu, selle omanike või korraldajate huvide ning reguleeritud turu kindla toimimise vahel, ning eelkõige kui sellised huvide konfliktid võivad kahjustada pädeva asutuse poolt reguleeritud turule delegeeritud funktsioonide täitmist; |
| --- | --- |

a)

omab korda võimalike kahjulike tagajärgede selgeks avastamiseks ja haldamiseks seoses reguleeritud turu tegevusega või selle osalistega, mis tulenevad huvide konfliktist reguleeritud turu, selle omanike või korraldajate huvide ning reguleeritud turu kindla toimimise vahel, ning eelkõige kui sellised huvide konfliktid võivad kahjustada pädeva asutuse poolt reguleeritud turule delegeeritud funktsioonide täitmist;

| b) | on piisavalt varustatud, et tulla toime võimalike riskidega, rakendab asjakohast korda ja süsteeme kõigi selle tegevuse jaoks oluliste riskide avastamiseks ja kehtestab tõhusad meetmed nende riskide leevendamiseks; |
| --- | --- |

b)

on piisavalt varustatud, et tulla toime võimalike riskidega, rakendab asjakohast korda ja süsteeme kõigi selle tegevuse jaoks oluliste riskide avastamiseks ja kehtestab tõhusad meetmed nende riskide leevendamiseks;

| c) | omab korda süsteemi tehniliste toimingute usaldusväärseks juhtimiseks, sealhulgas tõhusate situatsioonplaanide kehtestamiseks, et tulla toime süsteemide tõrgetega; |
| --- | --- |

c)

omab korda süsteemi tehniliste toimingute usaldusväärseks juhtimiseks, sealhulgas tõhusate situatsioonplaanide kehtestamiseks, et tulla toime süsteemide tõrgetega;

| d) | rakendab läbipaistvaid ja kaalutlusõiguseta eeskirju ja korda, mis näevad ette õiglase ja nõuetekohase kauplemise ning kehtestavad objektiivsed kriteeriumid korralduste tõhusaks täitmiseks; |
| --- | --- |

d)

rakendab läbipaistvaid ja kaalutlusõiguseta eeskirju ja korda, mis näevad ette õiglase ja nõuetekohase kauplemise ning kehtestavad objektiivsed kriteeriumid korralduste tõhusaks täitmiseks;

| e) | omab tõhusat korda oma süsteemides tehtavate tehingute tõhusa ja õigeaegse lõpuleviimise hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

e)

omab tõhusat korda oma süsteemides tehtavate tehingute tõhusa ja õigeaegse lõpuleviimise hõlbustamiseks;

| f) | omab tegevusloa andmise ajal ja jätkuvalt piisavaid rahalisi vahendeid turu nõuetekohase toimimise soodustamiseks, pidades silmas turul sõlmitud tehingute laadi ja ulatust ning turu suhtes eksisteerivate riskide ulatust ja taset. |
| --- | --- |

f)

omab tegevusloa andmise ajal ja jätkuvalt piisavaid rahalisi vahendeid turu nõuetekohase toimimise soodustamiseks, pidades silmas turul sõlmitud tehingute laadi ja ulatust ning turu suhtes eksisteerivate riskide ulatust ja taset.

Artikkel 51

Süsteemide vastupidavus, kauplemispiirangud ja elektrooniline kauplemine

1.   Liikmesriigid nõuavad reguleeritud turult tõhusaid süsteeme, menetlust ja korda,
  mis on kavandatud selliselt, et aidata
  tagada, et kauplemissüsteemid on vastupidavad, nende maht võimaldab käsitleda suurt hulka korraldusi ja sõnumeid, nad suudavad nõuetekohaselt kaubelda ka turupingete korral, nende vastavust sellistele tingimustele
  isegi äärmise turu volatiilsuse ajal
  on täielikult testitud ning on olemas tõhus talitluspidevuse kord, mis tagab teenuste jätkuvuse kauplemissüsteemide ootamatute häirete korral.

1 a.
     
  Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turul oleksid sõlmitud turutegijate käitumist reguleerivad kokkulepped ja et tagataks piisava arvu investeerimisühingute osalemine sellistes kokkulepetes ning et investeerimisühingud esitaksid siduvad hinnapakkumised konkurentsivõimeliste hindadega, tänu millele tagatakse regulaarselt ja jätkuvalt likviidsus pideva kauplemise ajal minimaalses osas, võttes arvesse turul valitsevaid tingimusi, eeskirju ja õigusnorme, välja arvatud juhul, kui selline nõue ei ole kohane kõnealuse reguleeritud turu kauplemise laadi ja ulatuse puhul. Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turg sõlmiks siduva kirjaliku kokkuleppe reguleeritud turu ja investeerimisühingu vahel seoses kohustustega, mis tulenevad osalusest sellises mehhanismis, sealhulgas, kuid mitte ainult, likviidsuse pakkumine. Reguleeritud turg teostab järelevalvet ja jõustab investeerimisühingute kinnipidamist sellistest siduvatest kirjalikest kokkulepetest. Reguleeritud turg teavitab oma pädevat asutust siduva kirjaliku kokkuleppe sisust ja veenab oma pädevat asutust, et ta järgib käesoleva lõike nõudeid.

ESMA töötab välja suunised asjaolude kohta, mille puhul investeerimisühing on kohustatud sõlmima käesolevas lõikes osutatud turutegemise kokkuleppe, ning võib töötada välja suunised sellise kokkuleppe sisu kohta.

1 b.
     
  Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turul oleksid olemas mõjusad süsteemid, menetlused ja kord, millega tagatakse see, et kõik liikmete või osaliste poolt süsteemi sisestatud korraldused kehtiksid vähemalt 500 millisekundit, mille jooksul korraldusi ei saa tühistada ega muuta.

2.   Liikmesriigid nõuavad reguleeritud turult tõhusaid süsteeme, menetlusi ja korda, millega saaks välistada korraldused, mis ületavad eelnevalt kindlaks määratud mahu- ja hinnapiiri või mis on selgelt vigased ▐.

2 a.
     
  Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turg oleks võimeline ajutiselt kauplemise peatama, kui finantsinstrumendi hind vastaval turul või seotud turul asjaomase turu korraldaja esitatud teabe kohaselt lühikese ajaga märkimisväärselt muutub, ning erandjuhul mis tahes tehingu tühistama, seda muutma või parandama. Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turg tagaks selle, et kauplemise peatamise parameetrite kindlaksmääramisel võetakse arvesse eri varaliikide ja nende alaliikide likviidsust, turumudeli laadi ja kasutajate liike ning et sellest piisab, et hoida ära märkimisväärseid häireid nõuetekohases kauplemises.

Liikmesriigid tagavad selle, et reguleeritud turg teavitab kauplemise peatamise parameetritest ja nende olulistest muutustest järjepidevalt ja võrreldaval alusel pädevaid asutusi, kes teavitavad neist omakorda ESMAt. ESMA avaldab parameetrid oma veebisaidil. Liikmesriigid nõuavad, et juhul kui reguleeritud turg, mis on selle instrumendiga kauplemise osas likviidsuse poolest oluline, peatab kauplemise mis tahes liikmesriigis, siis on kauplemiskohal olemas vajalikud süsteemid ja menetlused, millega tagatakse pädevate asutuste teavitamine, et kooskõlastada tervet turgu hõlmav olukorrale reageerimine ja teha kindlaks, kas on asjakohane peatada kauplemine ka muudes kauplemiskohtades, kus instrumendiga kaubeldakse, kuni kauplemine algsel turul taastub.

3.   Liikmesriigid nõuavad reguleeritud turult tõhusaid süsteeme, menetlusi ja korda,
  nõudes liikmetelt või osalistelt muu hulgas algoritmide asjakohast testimist ning sellist testimist hõlbustava keskkonna loomist,
  mis tagaksid, et
  algoritm- või välkkauplemise
  süsteemid ei looks turul nõuetele mittevastavaid kauplemistingimusi ega aitaks selliste tingimuste tekkele kaasa,
  ja haldaksid neist algoritm- või välkkauplemise süsteemidest tulenevaid mis tahes nõuetele mittevastavaid kauplemistingimusi, sealhulgas süsteeme välkkauplemisega seotud kõigi korralduste väljaselgitamiseks,
  liikme või osalise poolt süsteemi sisestatavate täitmata kohustuste ja tehingute suhtarvu piiravaid süsteeme, et korralduste voogu saaks aeglustada, kui on oht, et süsteemi maht võib saada ületatud ning et minimaalset hinnasammu saaks piirata
  ning seda jõustada
  .

4.   
  Liikmesriigid nõuavad reguleeritud turgudelt, et nad keelaksid liikmetel või osalistel pakkuda sponsoreeritud ja avatud juurdepääsu
  . Liikmesriigid nõuavad otsest
  turule
  juurdepääsu võimaldavalt reguleeritud turult tõhusaid süsteeme, menetlusi ja korda, mis tagaksid, et liikmetel või osalistel lubatakse selliseid teenuseid pakkuda ainult juhul, kui nad on käesoleva direktiivi kohaselt tegevusloa saanud investeerimisühingud, et kehtestatakse piisavad kriteeriumid seoses selliste isikute sobivusega, kellele juurdepääsu võimaldatakse, ja neid kriteeriume kohaldatakse ning et liige või osaline vastutab korralduste ja tehingute eest, mis täideti või tehti kõnealust teenust kasutades.

Samuti nõuavad liikmesriigid, et reguleeritud turg kehtestab piisavad standardid seoses sellise juurdepääsu kaudu tehtud tehingute riskikontrolli ja piirangutega ning on suuteline eristama otsest
  turule
  juurdepääsu kasutava isiku korraldusi või tehinguid liikme või osalise korraldustest või tehingutest ning otsest
  turule
  juurdepääsu kasutava isiku korraldusi või tehinguid vajaduse korral eraldi peatama.

5.   Liikmesriigid nõuavad reguleeritud turult, et ühispaiknemisteenuseid ▐ käsitlevad eeskirjad oleksid läbipaistvad, õiglased ja välistaksid diskrimineerimise.

5 a.
     
  Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turg tagaks selle, et tema teenustasude struktuur, sealhulgas täitmistasud, lisatasud ja mis tahes maksevähendid, on läbipaistev, õiglane ja diskrimineerimist välistav ning et see ei motiveeriks esitama, muutma või tühistama korraldusi või sooritama tehinguid viisil, mis aitaks kaasa nõuetele mittevastavatele kauplemistingimustele või turu kuritarvitamisele. Liikmesriigid nõuavad eelkõige, et reguleeritud turg kehtestaks turu tegemise kohustused üksikute aktsiate või sobiva aktsiakorvi osas vastutasuna mis tahes neile antava maksevähenduse eest, täidetud korraldustega võrreldes suurema teenustasu hiljem tühistatavate korralduste esitamisele, ning kehtestaks suurema teenustasu osalistele, kes esitavad rohkem tühistatud korraldusi kui täidetud korraldusi ja välkkauplemise strateegia kasutajatele, et arvestada sellest tulenevad lisakoormust süsteemi mahule.

Liikmesriigid lubavad reguleeritud turul kohandada tühistatud korralduste teenustasu vastavalt sellele, kui kaua korraldus kehtis, ning määrata kindlaks tasud iga finantsinstrumendi osas, mille suhtes neid kohaldatakse.

6.   Liikmesriigid nõuavad, et pädeva asutuse taotluse korral esitab reguleeritud turg pädevale asutusele tellimusraamatuga seotud andmed või võimaldab pädevale asutusele juurdepääsu tellimusraamatule, nii et pädev asutus saaks kauplemist jälgida.

7.   Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 94 vastu käesolevas artiklis sätestatud nõuetega seotud delegeeritud õigusakte, et eelkõige:

| a) | tagada reguleeritud turgude kauplemissüsteemide vastupidavus ja piisav maht;
  ▐ |
| --- | --- |

a)

tagada reguleeritud turgude kauplemissüsteemide vastupidavus ja piisav maht;

▐

| c) | kehtestada täitmata korralduste ja tehingute maksimaalne ▐ suhtarv
  ,
  mida reguleeritud turud võivad aktsepteerida,
  võttes arvesse finantsinstrumendi likviidsust
  ; |
| --- | --- |

c)

kehtestada täitmata korralduste ja tehingute maksimaalne ▐ suhtarv
  ,
  mida reguleeritud turud võivad aktsepteerida,
  võttes arvesse finantsinstrumendi likviidsust
  ;

| d) | selgitada välja asjaolud, mille korral oleks sobilik korralduste voogu aeglustada; |
| --- | --- |

d)

selgitada välja asjaolud, mille korral oleks sobilik korralduste voogu aeglustada;

| e) | tagada, et ühispaiknemisteenused ja teenustasude struktuur oleksid õiglased ja välistaksid diskrimineerimise
  ning teenustasude struktuur ei looks stiimuleid nõuetele mittevastavateks kauplemistingimusteks või turu kuritarvitamiseks; |
| --- | --- |

e)

tagada, et ühispaiknemisteenused ja teenustasude struktuur oleksid õiglased ja välistaksid diskrimineerimise
  ning teenustasude struktuur ei looks stiimuleid nõuetele mittevastavateks kauplemistingimusteks või turu kuritarvitamiseks;

| e a) | määrata kindlaks, kus reguleeritud turg on oluline selle instrumendi likviidsuse osas; |
| --- | --- |

e a)

määrata kindlaks, kus reguleeritud turg on oluline selle instrumendi likviidsuse osas;

| e b) | tagada, et turu tegemise mehhanismid on õiglased ja diskrimineerimist välistavad ja kehtestada minimaalsed turu tegemise kohustused, mille reguleeritud turud peavad kehtestama, kui nad kavandavad turu tegemise mehhanismi, ja tingimused, mille kohaselt nõue omada turu tegemise mehhanismi ei ole asjakohane; |
| --- | --- |

e b)

tagada, et turu tegemise mehhanismid on õiglased ja diskrimineerimist välistavad ja kehtestada minimaalsed turu tegemise kohustused, mille reguleeritud turud peavad kehtestama, kui nad kavandavad turu tegemise mehhanismi, ja tingimused, mille kohaselt nõue omada turu tegemise mehhanismi ei ole asjakohane;

| e c) | tagada algoritmide asjakohane testimine, millega tagatakse see, et algoritm- või välkkauplemise süsteemid ei saa luua turul nõuetele mittevastavaid kauplemistingimusi ega sellele kaasa aidata. |
| --- | --- |

e c)

tagada algoritmide asjakohane testimine, millega tagatakse see, et algoritm- või välkkauplemise süsteemid ei saa luua turul nõuetele mittevastavaid kauplemistingimusi ega sellele kaasa aidata.

Artikkel 51 a

Hinnasamm

1.
     
  Liikmesriigid nõuavad reguleeritud turgudelt, et nad võtaksid vastu hinnasammude korrad aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide ning kõigi muude finantsinstrumentide kohta, mille regulatiivsed tehnilised standardid töötatakse välja vastavalt lõikele 4.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud hinnasammu korrad:

| a) | kalibreeritakse, et kajastada finantsinstrumendi likviidsusprofiili eri turgudel ja keskmist pakkumishinna ja müügihinna vahet, võttes arvesse, kui soovitav on võimaldada mõistlikult stabiilseid hindu, piiramata ebakohasel määral hinnavahede edasist kitsenemist; |
| --- | --- |

a)

kalibreeritakse, et kajastada finantsinstrumendi likviidsusprofiili eri turgudel ja keskmist pakkumishinna ja müügihinna vahet, võttes arvesse, kui soovitav on võimaldada mõistlikult stabiilseid hindu, piiramata ebakohasel määral hinnavahede edasist kitsenemist;

| b) | kohandada hinnasammu asjakohaselt iga finantsinstrumendi osas. |
| --- | --- |

b)

kohandada hinnasammu asjakohaselt iga finantsinstrumendi osas.

3.
     
  ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks minimaalne hinnasamm või hinnasammu korrad konkreetsete aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide kohta, kui seda on vaja, et tagada turgude nõuetekohane toimimine kooskõlas teguritega lõikes 2 ja instrumentide hinna, hinnavahede ning likviidsusega.

ESMA esitab selle regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile [...]. (53)

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

4.
     
  ESMA võib töötada välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks minimaalse hinnasammu või hinnasammu korrad seoses konkreetsete finantsinstrumentidega, mis ei ole lõikes 3 loetletud instrumendid, kui seda on vaja, et tagada turgude nõuetekohane toimimine kooskõlas teguritega lõikes 2 ja instrumentide hinna, hinnavahede ning likviidsusega.

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõla määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 51 b

Äritegevuses kasutatavate kellade sünkroniseerimine

1.
     
  Liikmesriigid nõuavad, et kõik kauplemiskohad ja kauplemises osalejad sünkroniseeriksid oma kellad, mida nad kasutavad teatamisele kuuluvate sündmuste kuupäeva ja kellaaja registreerimiseks.

2.
     
  ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks täpsusaste, millele vastavalt tuleks kellad rahvusvaheliste standardite kohaselt sünkroniseerida.

ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile [...] (54).

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14. [ME 4]

Artikkel 52

Finantsinstrumentide kauplemisele lubamine

1.   Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turgudel on selged ja läbipaistvad eeskirjad seoses finantsinstrumentide kauplemisele lubamisega.

Kõnealused eeskirjad tagavad, et reguleeritud turul kauplemisele lubatud finantsinstrumentidega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal viisil ning vabalt võõrandatavad väärtpaberid on vabalt kaubeldavad.

2.   Tuletisinstrumentide puhul tagavad eeskirjad eelkõige selle, et tuletislepingu ülesehitus võimaldab selle nõuetekohast hinnakujundust ja tõhusate arveldustingimuste olemasolu.

3.   Lisaks lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustustele nõuavad liikmesriigid, et reguleeritud turg kehtestab ja säilitab tõhusat korda tõendamaks, et reguleeritud turul kauplemisele lubatud vabalt võõrandatavate väärtpaberite emitendid täidavad oma
  Euroopa Liidu
  õigusest tulenevaid kohustusi seoses esmase, jätkuva ja ühekordse avalikustamisega.

Liikmesriigid tagavad, et reguleeritud turg kehtestaks korra, mis soodustab selle liikmete või osaliste juurdepääsu saamist
  Euroopa Liidu
  õiguse alusel avalikustatud teabele.

4.   Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turud oleksid kehtestanud vajaliku korra, mille kohaselt vaadatakse regulaarselt läbi kauplemisele lubatavatele finantsinstrumentidele esitatavad nõuded.

5.   Reguleeritud turul kauplemisele lubatud vabalt võõrandatava väärtpaberi võib järgnevalt lubada kauplemisele teistel reguleeritud turgudel isegi ilma emitendi nõusolekuta ja kooskõlas direktiivi 2003/71/EÜ asjaomaste sätetega. Reguleeritud turg teatab emitendile asjaolust, et tema väärtpaberitega kaubeldakse kõnealusel reguleeritud turul. Emitendi suhtes ei kohaldata mingeid kohustusi anda lõikes 3 nõutud teavet vahetult reguleeritud turgudele, mis on lubanud emitendi väärtpaberid kauplemisele ilma emitendi nõusolekuta.

6.   Komisjon võtab artikli 94 kohaselt vastu delegeeritud õigusaktid, mis:

| a) | määratlevad erinevate instrumentide liikide tunnusjooned, mida reguleeritud turg peab arvesse võtma hinnates, kas instrument emiteeritakse lõike 1 teises lõigus sätestatud tingimustele vastaval viisil seoses kauplemisele lubamisega tema poolt korraldatavates erinevates turusegmentides; |
| --- | --- |

a)

määratlevad erinevate instrumentide liikide tunnusjooned, mida reguleeritud turg peab arvesse võtma hinnates, kas instrument emiteeritakse lõike 1 teises lõigus sätestatud tingimustele vastaval viisil seoses kauplemisele lubamisega tema poolt korraldatavates erinevates turusegmentides;

| b) | selgitavad korda, mida reguleeritud turg peab kasutama, et saaks lugeda täidetuks tema kohustus kontrollida, et vabalt võõrandatava väärtpaberi emitent täidab oma
  Euroopa Liidu
  õigusest tulenevaid kohustusi seoses esmase, jätkuva ja ühekordse avalikustamisega; |
| --- | --- |

b)

selgitavad korda, mida reguleeritud turg peab kasutama, et saaks lugeda täidetuks tema kohustus kontrollida, et vabalt võõrandatava väärtpaberi emitent täidab oma
  Euroopa Liidu
  õigusest tulenevaid kohustusi seoses esmase, jätkuva ja ühekordse avalikustamisega;

| c) | selgitavad korda, mille reguleeritud turg peab lõike 3 alusel kehtestama, et soodustada oma liikmete või osaliste juurdepääsu
  Euroopa Liidu
  õiguse alusel kehtestatud tingimustel avalikustatud teabele. |
| --- | --- |

c)

selgitavad korda, mille reguleeritud turg peab lõike 3 alusel kehtestama, et soodustada oma liikmete või osaliste juurdepääsu
  Euroopa Liidu
  õiguse alusel kehtestatud tingimustel avalikustatud teabele.

Artikkel 53

Finantsinstrumentidega kauplemise peatamine ja lõpetamine

1.   Ilma et see piiraks pädeva asutuse õigust artikli 72 lõike 1 punktide d ja e alusel nõuda finantsinstrumendiga kauplemise peatamist või selle lõpetamist, võib reguleeritud turu korraldaja peatada või lõpetada kauplemise finantsinstrumendiga, mis ei vasta enam reguleeritud turu eeskirjadele, välja arvatud kui kõnealune samm kahjustaks tõenäoliselt olulisel määral investorite huve või turu nõuetekohast toimimist.

Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turu korraldaja, kes peatab või lõpetab finantsinstrumendiga kauplemise, avalikustab kõnealuse otsuse, teatab sellest sama finantsinstrumendiga kauplevatele teistele reguleeritud turgudele, mitmepoolsetele kauplemissüsteemidele ja organiseeritud kauplemissüsteemidele ja edastab asjakohase teabe pädevale asutusele. Pädev asutus teavitab sellest teiste liikmesriikide pädevaid asutusi.

Asjakohane pädev asutus komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 artikli 2 punkti 7 tähenduses nõuab kõnealuse finantsinstrumendiga kauplemise peatamist või lõpetamist reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides ja organiseeritud kauplemissüsteemides, mis tegutsevad nende järelevalve all, võimalikult kiiresti ning nõuab ka sellega kauplemise peatamist või lõpetamist vastavalt lõikele 2, kui peatamise või lõpetamise põhjuseks on emitendi või finantsinstrumendiga seotud teabe varjamine.

2.   Pädev asutus, kes taotleb finantsinstrumentidega kauplemise peatamist või lõpetamist ühel või mitmel reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis
  vastavalt lõikele 1
  , avalikustab viivitamata oma otsuse ning teatab sellest ESMA-le ja teiste liikmesriikide pädevatele asutustele. Välja arvatud juhul, kui see võib tõenäoliselt oluliselt kahjustada investorite huve või siseturu nõuetekohast toimimist,
  nõuavad
  teiste liikmesriikide pädevad asutused kõnealuse finantsinstrumendiga kauplemise peatamist või lõpetamist reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides ja organiseeritud kauplemissüsteemides, mis tegutsevad nende järelevalve all.

3.   ESMA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kindlaks määrata lõigetes 1 ja 2 osutatud teadete ja avaldamise vorm ja aeg.

ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile [...] (55).

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.

▐

4.   Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 94, et määrata kindlaks asjaolud, mida vaadeldakse investorite huvide märkimisväärse kahjustamisena,
  et täpsustada mõistet „võimalikult kiiresti” ja siseturu nõuetekohase toimimise märkimisväärset kahjustamist,
  millele osutatakse lõigetes 1 ja 2, ning täpsustada emitendi või finantsinstrumendiga seotud teabe varjamist, millele osutatakse lõikes 1
  , sealhulgas teave vajaliku menetluse kohta, et tühistada finantsinstrumendiga kauplemise peatamine
  .

Artikkel 54

Reguleeritud turgude koostöö ja teabevahetus

1.   Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turu korraldaja teavitaks seoses finantsinstrumendiga viivitamata teiste reguleeritud turgude, mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide korraldajaid:

| a) | nõuetele mittevastavatest kauplemistingimustest
  ning |
| --- | --- |

a)

nõuetele mittevastavatest kauplemistingimustest

ning

| c) | süsteemihäiretest. |
| --- | --- |

c)

süsteemihäiretest.

1 a.
     
  Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turu korraldaja, kes selgitab välja käitumise, mis võib osutada määruse (EL) nr .../... [turu kuritarvitamist käsitlev määrus] reguleerimisalasse kuuluvale kuritarvitamisele, teavitab sellest koheselt määruse artikli 16 kohaselt määratud pädevat asutust või organit, kellele pädeva asutuse volitused on määruse artikli 17 kohaselt delegeeritud, et võimaldada reaalajas toimuvat ja kogu turgu hõlmavat järelevalvet.

2.   ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, millega määratakse kindlaks konkreetsed asjaolud, mille puhul tuleb täita lõikes 1 osutatud teavitamisnõuet.

ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile
  [...] (56).

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid
  kooskõlas
  määruse (EL) nr 1095/2010
  artiklitega 10–14
  .

Artikkel 55

Juurdepääs reguleeritud turule

1.   Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turg kehtestab
  , rakendab
  ja säilitab objektiivsete kriteeriumide alusel läbipaistvaid ja diskrimineerimist välistavaid eeskirju, mis reguleerivad juurdepääsu reguleeritud turule või selle liikmelisust.

2.   Kõnealused eeskirjad määratlevad liikmete või osaliste kohustused, mis tulenevad järgmisest:

| a) | reguleeritud turu loomine ja haldamine; |
| --- | --- |

a)

reguleeritud turu loomine ja haldamine;

| b) | turul sooritatavate tehingutega seotud eeskirjad; |
| --- | --- |

b)

turul sooritatavate tehingutega seotud eeskirjad;

| c) | kutsestandardid, mis kehtivad turul tegutsevate investeerimisühingute ja krediidiasutuste töötajate suhtes; |
| --- | --- |

c)

kutsestandardid, mis kehtivad turul tegutsevate investeerimisühingute ja krediidiasutuste töötajate suhtes;

| d) | muude liikmete ja osaliste kui investeerimisühingute ja krediidiasutuste suhtes kehtestatud tingimused vastavalt lõikele 3; |
| --- | --- |

d)

muude liikmete ja osaliste kui investeerimisühingute ja krediidiasutuste suhtes kehtestatud tingimused vastavalt lõikele 3;

| e) | reguleeritud turul sooritatud tehingute kliirimise ja arveldamise eeskirjad ja kord. |
| --- | --- |

e)

reguleeritud turul sooritatud tehingute kliirimise ja arveldamise eeskirjad ja kord.

3.   Reguleeritud turud võivad liikmete või osalistena aktsepteerida investeerimisühinguid, krediidiasutusi, kellel on direktiivile 2006/48/EÜ vastav tegevusluba, ja teisi isikuid, kes:

| a) | on piisavalt hea mainega; |
| --- | --- |

a)

on piisavalt hea mainega;

| b) | omavad piisavat kauplemisvõimet, pädevust ja kogemusi; |
| --- | --- |

b)

omavad piisavat kauplemisvõimet, pädevust ja kogemusi;

| c) | omavad vajaduse korral piisavat organisatsioonilist süsteemi; |
| --- | --- |

c)

omavad vajaduse korral piisavat organisatsioonilist süsteemi;

| d) | omavad piisavaid vahendeid kavandatud rolli täitmiseks, võttes arvesse erinevaid finantssüsteeme, mille reguleeritud turg võib olla kehtestanud, et tagada tehingute adekvaatne arveldamine. |
| --- | --- |

d)

omavad piisavaid vahendeid kavandatud rolli täitmiseks, võttes arvesse erinevaid finantssüsteeme, mille reguleeritud turg võib olla kehtestanud, et tagada tehingute adekvaatne arveldamine.

4.   Liikmesriigid tagavad, et reguleeritud turul sooritatud tehingute osas ei ole liikmed ja osalised kohustatud kohaldama üksteise suhtes artiklites 24, 25, 27 ja 28 sätestatud kohustusi. Reguleeritud turu liikmed või osalised kohaldavad siiski oma klientide suhtes artiklitega 24, 25, 27 ja 28 ettenähtud kohustusi, kui nad klientide nimel tegutsedes täidavad reguleeritud turul klientide korraldusi.

5.   Liikmesriigid tagavad, et reguleeritud turu juurdepääsu või liikmelisust käsitlevad eeskirjad näevad ette investeerimisühingute ja krediidiasutuste otsese või kaugosalemise.

6.   Liikmesriigid lubavad ilma täiendavate juriidiliste või haldusnõueteta teiste liikmesriikide reguleeritud turgudel kehtestada nende territooriumil asjakohase korra soodustamaks kaugliikmete või nende territooriumil asutatud osaliste juurdepääsu kõnealustele turgudele ja nendel turgudel kauplemist.

Reguleeritud turg teatab oma päritoluliikmesriigi pädevale asutusele liikmesriigi, milles ta kavatseb kõnealust korda rakendada. Päritoluliikmesriigi pädev asutus edastab kõnealuse teabe ühe kuu jooksul liikmesriigile, kus reguleeritud turg kavatseb kõnealust korda rakendada. ESMA võib taotleda juurdepääsu kõnealusele teabele määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 35 sätestatud korras ja tingimustel.

Reguleeritud turu päritoluliikmesriigi pädev asutus edastab vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse taotluse korral mõistliku aja jooksul selles liikmesriigis asutatud reguleeritud turu liikmete või osaliste andmed.

7.   Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turu korraldaja edastab reguleeritud turu pädevale asutusele korrapäraselt reguleeritud turu liikmete ja osaliste loetelu.

Artikkel 56

Reguleeritud turu eeskirjade ja muude juriidiliste kohustuste täitmise järelevalve

1.   Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turud kehtestavad ja säilitavad tõhusa süsteemi ja korra kontrollimaks eeskirjade täitmist oma liikmete või osaliste poolt. Reguleeritud turud teostavad järelevalvet oma liikmete või osaliste poolt nende süsteemis
  esitatud ja tühistatud korralduste ning
  tehtud tehingute ▐ üle, et avastada nende eeskirjade rikkumisi, ebakorrektseid nõuetele mittevastavaid kauplemistingimusi või tegevust, mis võib viidata turu kuritarvitamisele
  , ning võtavad selle
  ks
  kasutusele vajalikud ressursid, et tagada järelevalve tulemuslikkus
  .

2.   Liikmesriigid nõuavad, et reguleeritud turgude korraldajad annavad reguleeritud turu pädevale asutusele aru nende eeskirjade olulistest rikkumistest või nõuetele mittevastavatest kauplemistingimustest või tegevusest, mis võib hõlmata turu kuritarvitamist. Liikmesriigid nõuavad ka seda, et reguleeritud turu korraldaja esitab viivitamata asjaomase teabe reguleeritud turu kuritarvitamise uurimise ja vastutuselevõtmise asjus pädevale asutusele ning osutab viimasele igakülgset abi reguleeritud turul või selle süsteemide kaudu toimunud turu kuritarvitamise uurimisel ja vastutuselevõtmisel.

Artikkel 57

Keskse vastaspoole ning kliiringu- ja arveldussüsteemidega seotud sätted

1.   Liikmesriigid ei takista reguleeritud turgudel sisse seada asjakohast korda keskse vastaspoole või kliiringukojaga ja arveldussüsteemiga teises liikmesriigis eesmärgiga võimaldada nende süsteemides turuosaliste poolt tehtud tehingute kliiringut ja/või arveldamist.

2.   Reguleeritud turu pädev asutus ei või olla vastu keskse vastaspoole, kliiringukodade ja/või arveldussüsteemide kasutamisele teises liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui see on tõendatavalt vajalik, et säilitada kõnealuse reguleeritud turu nõuetekohast toimimist ja võttes arvesse artikli 39 lõikega 2 arveldussüsteemidele kehtestatud tingimusi.

Kontrolli tarbetu dubleerimise vältimiseks võtab pädev asutus arvesse riikide keskpankade kui kliiringu- ja arveldussüsteemide järelevalve teostajate või teiste kõnealuste süsteemide asjus pädevate järelevalveasutuste poolt juba kohaldatavat järelevalvet kliiringu- ja arveldussüsteemide üle.

Artikkel 58

Reguleeritud turgude loetelu

Iga liikmesriik koostab loetelu reguleeritud turgude kohta, mille jaoks ta on päritoluliikmesriigiks, ning edastab selle loetelu teistele liikmesriikidele ja ESMA-le. Samal viisil teatatakse igast muudatusest kõnealuses loetelus. ESMA avaldab kõigi reguleeritud turgude loetelu oma veebisaidil ja ajakohastab seda.

IV   JAOTIS

POSITSIOONIDE PIIRANGUD, KONTROLL JA POSITSIOONIDEST TEATAMINE

Artikkel 59

Positsioonide piirangud ja kontroll

1.   Liikmesriigid tagavad, et reguleeritud turud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi ja organiseeritud kauplemissüsteemi rakendavad korraldajad, mis lubavad kaubelda või kauplevad kauba tuletisinstrumentidega, kohaldavad piiranguid lepingute
  või positsioonide
  arvu suhtes, mis turu iga liige või osaline võib teatava aja jooksul sõlmida
  või võtta või hoida
  , ▐ eesmärgiga

| a) | toetada likviidsust; |
| --- | --- |

a)

toetada likviidsust;

| b) | ära hoida turu kuritarvitamist; |
| --- | --- |

b)

ära hoida turu kuritarvitamist;

| c) | toetada nõuetekohaseid hinnakujundus- ja arveldustingimusi; |
| --- | --- |

c)

toetada nõuetekohaseid hinnakujundus- ja arveldustingimusi;

| c a) | edendada tuletisinstrumendi hinna ja tuletisinstrumendi aluseks oleva kauba hetkehinna lähenemist tarnekuul, ilma et see piiraks hinnaotsingut tuletisinstrumendi aluseks oleva kauba turul; |
| --- | --- |

c a)

edendada tuletisinstrumendi hinna ja tuletisinstrumendi aluseks oleva kauba hetkehinna lähenemist tarnekuul, ilma et see piiraks hinnaotsingut tuletisinstrumendi aluseks oleva kauba turul;

| c b) | hoida ära turgu moonutavate positsioonide kujunemine. |
| --- | --- |

c b)

hoida ära turgu moonutavate positsioonide kujunemine.

Esimeses lõigus esitatud piiranguid kohaldatakse nii rahaliselt kui ka füüsiliselt arveldatavatele lepingutele ja need
  peavad olema läbipaistvad ja välistama diskrimineerimise, nendega seoses tuleb kindlaks määrata isikud, kelle suhtes neid kohaldatakse, ning mis tahes erandid, võttes arvesse turuosaliste laadi või koosseisu ja seda, kuidas nad kauplemisele lubatud lepinguid kasutavad.
  Nende
  puhul määratakse kindlaks selged kvantitatiivsed piirmäärad, nagu maksimaalne
  netopositsioonide
  arv, mida isikud võivad
  võtta
  või hoida
  konkreetse aja jooksul
  , võttes arvesse
  tuletisinstrumentide turu omadusi, sealhulgas likviidsust, ja
  aluseks oleva kaubaturu omadusi, sealhulgas tootmis-, tarbimis- ning turule transportimise mudeleid.
  Neid ei kohaldata positsioonide suhtes, millega objektiivselt mõõdetaval viisil vähendatakse äritegevusega otseselt seotud riske.

1 a.
     
  Positsioonide suhtes, millega vähendatakse objektiivselt mõõdetaval viisil äritegevusega otseselt seotud riske, kehtestatakse positsioonide kontrollisüsteem. Positsioonide kontrolli teostavad reguleeritud turud, mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide korraldajad vastavalt järgmisele:

| a) | reguleeritud turgude, mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide liikmed ja osalised peavad teatama vastavale kauplemiskohale üksikasjad oma positsioonide kohta vastavalt artikli 60 lõikele 2; |
| --- | --- |

a)

reguleeritud turgude, mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide liikmed ja osalised peavad teatama vastavale kauplemiskohale üksikasjad oma positsioonide kohta vastavalt artikli 60 lõikele 2;

| b) | reguleeritud turud ning mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide korraldajad võivad liikmetelt ja osalistelt nõuda kõigi asjakohaste dokumentidega seotud teavet kauba tuletisinstrumentidega seotud positsiooni või riskipositsiooni suuruse ja eesmärgi kohta; |
| --- | --- |

b)

reguleeritud turud ning mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide korraldajad võivad liikmetelt ja osalistelt nõuda kõigi asjakohaste dokumentidega seotud teavet kauba tuletisinstrumentidega seotud positsiooni või riskipositsiooni suuruse ja eesmärgi kohta;

| c) | pärast punktide a ja b kohaselt saadud teabe analüüsimist võivad reguleeritud turud ning mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide korraldajad nõuda meetmete võtmist asjaomaste turgude liikmetelt või osalistelt kauba tuletisinstrumentidega seotud positsiooni või riskipositsiooni mahu vähendamiseks või likvideerimiseks või võtta selliseid meetmeid ise, kui see on vajalik asjaomaste turgude terviklikkuse ja nõuetekohase toimimise tagamiseks; |
| --- | --- |

c)

pärast punktide a ja b kohaselt saadud teabe analüüsimist võivad reguleeritud turud ning mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide korraldajad nõuda meetmete võtmist asjaomaste turgude liikmetelt või osalistelt kauba tuletisinstrumentidega seotud positsiooni või riskipositsiooni mahu vähendamiseks või likvideerimiseks või võtta selliseid meetmeid ise, kui see on vajalik asjaomaste turgude terviklikkuse ja nõuetekohase toimimise tagamiseks;

| d) | pärast punktide a ja b kohaselt saadud teabe analüüsimist ja kui punkti c kohased meetmed ei ole piisavad, võivad reguleeritud turud ning mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide korraldajad piirata turu liikmete või osaliste võimalust kauba tuletisinstrumenti investeerimiseks, sealhulgas ka täiendavate diskrimineerimist välistavate piirangute kehtestamisega selliste positsioonide suhtes, mida turu liikmed või osalised võivad kindlaks määratud aja jooksul võtta, kui seda on vaja lõikes 1 nimetatud eesmärkide saavutamiseks või asjaomaste turgude terviklikkuse ja nõuetekohase toimimise tagamiseks; |
| --- | --- |

d)

pärast punktide a ja b kohaselt saadud teabe analüüsimist ja kui punkti c kohased meetmed ei ole piisavad, võivad reguleeritud turud ning mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide korraldajad piirata turu liikmete või osaliste võimalust kauba tuletisinstrumenti investeerimiseks, sealhulgas ka täiendavate diskrimineerimist välistavate piirangute kehtestamisega selliste positsioonide suhtes, mida turu liikmed või osalised võivad kindlaks määratud aja jooksul võtta, kui seda on vaja lõikes 1 nimetatud eesmärkide saavutamiseks või asjaomaste turgude terviklikkuse ja nõuetekohase toimimise tagamiseks;

| e) | reguleeritud turud, mitmepoolsed kauplemissüsteemid ja organiseeritud kauplemissüsteemid teavitavad lõike 2 kohaselt pädevat asutust punktide b–d alusel saadud teabe ja võetud meetmete üksikasjadest; |
| --- | --- |

e)

reguleeritud turud, mitmepoolsed kauplemissüsteemid ja organiseeritud kauplemissüsteemid teavitavad lõike 2 kohaselt pädevat asutust punktide b–d alusel saadud teabe ja võetud meetmete üksikasjadest;

| f) | pädevad asutused koondavad eri kauplemiskohtadest saadud andmed ja nõuavad vajadusel turu liikmetelt või osalistelt koondpositsiooni vähendamist kooskõlas lõikega 3. |
| --- | --- |

f)

pädevad asutused koondavad eri kauplemiskohtadest saadud andmed ja nõuavad vajadusel turu liikmetelt või osalistelt koondpositsiooni vähendamist kooskõlas lõikega 3.

1 b.
     
  Reguleeritud turud ning mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide korraldajad, kes lubavad kaubelda või kauplevad kauba tuletisinstrumentidega, võivad kehtestada lisameetmed lepingute ja positsioonide osas, millele kohaldatakse piiranguid vastavalt lõikele 1, kui see on vajalik asjaomase turu terviklikkuse ja nõuetekohase toimimise tagamiseks. Pädevad asutused võivad samuti nõuda, et reguleeritud turud ning mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide korraldajad, kes lubavad kaubelda või kauplevad kauba tuletisinstrumentidega, kehtestavad sellised lisameetmed, kui see on vajalik turgude terviklikkuse ja nõuetekohase toimimise tagamiseks.

2.   Reguleeritud turud, mitmepoolsed kauplemissüsteemid ja organiseeritud kauplemissüsteemid
  teatavad pädevale asutusele positsioonide
  piirangute
  või kontrolliga
  seotud üksikasjadest. Pädev asutus edastab selle teabe ESMA-le, kes avaldab oma veebisaidil andmebaasi kehtivate
  positsioonide piirangute
  kokkuvõtetega ning ajakohastab seda.

2 a.
     
  ESMA kontrollib korrapäraselt käesoleva artikli lõike 2 ja artikli 60 lõigete 1 ning 1 a kohaselt saadud teavet ja hindab seda, kas on vaja võtta meetmeid seoses positsioonidega, millega vähendatakse objektiivselt mõõdetaval viisil äritegevusega otseselt seotud riske, lisaks käesoleva artikli lõikes 1 a ette nähtud piirangutele turgude terviklikkuse ja nõuetekohase toimimise tagamiseks.

Kui ESMA peab selliseid meetmeid vajalikuks, esitab ta komisjonile põhjendatud aruande, milles ta toob välja soovitatavad meetmed ja nende vajaduse ning edastab selle aruande viivitamatult Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   
  ESMA koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et määrata
  kindlaks
  lõikes 1 osutatud
  piirangud
  ja täpsustada lõikes 1 a osutatud positsioonide kontrolli, eelkõige piirangud
  lepingute arvu
  või netopositsioonide osas
  , mis isik või teatud aja jooksul sõlmida
  või võtta või hoida, isiku poolt otseselt või kaudselt hoitavate positsioonide arvutamise meetodid, selliste piirangute kohaldamise viisid, kaasa arvatud koondpositsioon eri kauplemiskohtade lõikes ning kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, kas mingi positsioon kvalifitseerub äritegevusega seotud riske otseselt vähendavaks.

▐ Piirangute,
  milles eristatakse ka turuosaliste rühmasid, ja positsioonide kontrollimise
  puhul võetakse arvesse
  lõigetes 1 ja 1 a
  osutatud tingimusi ning reguleeritud turgude, mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide kehtestatud
  eeskirju
  .

Pärast avaliku arutelu läbiviimist esitab ESMA kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile [...] (57).

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

Regulatiivsetest tehnilistes standardites
  kindlaks määratud piirangud
  ja positsioonide kontroll
  on ülimuslik meetmete suhtes, mille pädevad asutused on kehtestanud käesoleva direktiivi artikli 72 lõike 1 punkti g kohaselt.

4.   Pädevad asutused ei kehtesta lõike 3 kohaselt vastu võetud piirangutest ▐ rangemaid piiranguid, välja arvatud erandjuhtudel, kui rangemad piirangud on objektiivselt põhjendatud ja proportsionaalsed, võttes arvesse konkreetse turu likviidsust ja turu nõuetekohast toimimist. Piirangute esialgne kehtivusperiood ei ületa kuut kuud alates nende avaldamiskuupäevast asjaomase pädeva asutuse veebisaidil. Piirangut võib pikendada edasiste maksimaalselt kuuekuuliste perioodide kaupa, kui piirangu põhjuseks olevad asjaolud püsivad. Kui piirangut kuue kuu möödudes ei pikendata, kaotab see automaatselt kehtivuse.

Kui pädevad asutused kehtestavad lõike 3 kohaselt vastu võetud piirangutest rangemad
  piirangud
  , teavitavad nad sellest ESMAt. Teade sisaldab ka rangemate
  piirangute
  põhjendust. ESMA esitab 24 tunni jooksul arvamuse selle kohta, kas ta peab sellist meedet konkreetsel erandjuhul vajalikuks. Arvamus avaldatakse ESMA veebisaidil.

Kui pädev asutus
  kehtestab piirangud
  hoolimata ESMA vastupidisest arvamusest, avaldab ta viivitamata oma veebisaidil teate, kus selgitab sellise toimimise põhjusi.

Artikkel 60

Positsioonidest teatamine kauplejate kategooriate lõikes

1.   Liikmesriigid tagavad, et reguleeritud turud, mitmepoolsed kauplemissüsteemid ja organiseeritud kauplemissüsteemid, mis lubavad kaubelda või kauplevad kauba tuletisinstrumentide või saastekvootide ja nende tuletisinstrumentidega:

| a) | avaldavad iganädalase aruande oma platvormidel kaubeldavate eri finantsinstrumentide koondpositsioonide kohta kauplejate kategooriate lõikes kooskõlas lõikega 3
  ning edastavad selle aruande pädevatele asutustele ning ESMA-le
  ; |
| --- | --- |

a)

avaldavad iganädalase aruande oma platvormidel kaubeldavate eri finantsinstrumentide koondpositsioonide kohta kauplejate kategooriate lõikes kooskõlas lõikega 3
  ning edastavad selle aruande pädevatele asutustele ning ESMA-le
  ;

| b) | esitavad pädevale asutusele taotluse korral turu mis tahes liikme või osalise või kõigi liikmete või osaliste positsioonidest täieliku aruande, sealhulgas oma klientide nimel hoitavate positsioonide kohta. |
| --- | --- |

b)

esitavad pädevale asutusele taotluse korral turu mis tahes liikme või osalise või kõigi liikmete või osaliste positsioonidest täieliku aruande, sealhulgas oma klientide nimel hoitavate positsioonide kohta.

Punktis a sätestatud kohustust kohaldatakse üksnes siis, kui nii kauplejate arv kui ka nende teatava finantsinstrumendiga seotud avatud positsioonid ületavad miinimummäära.

1 a.
     
  Liikmesriigid tagavad selle, et investeerimisühingud, mis kauplevad kauba tuletisinstrumentidega või saastekvootide või nende tuletisinstrumentidega väljaspool kauplemiskohta, esitavad taotluse korral pädevale asutusele oma positsioonide täieliku aruande kooskõlas määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artikliga 23 ja vajaduse korral määruse (EL) nr 1227/2011 artikliga 8.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud avaldamise võimaldamiseks nõuavad liikmesriigid, et reguleeritud turgude, mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide liikmed ja osalised teatavad vastavale kauplemiskohale reaalajas üksikasjad oma positsioonide kohta, sealhulgas oma klientide nimel hoitavate positsioonide kohta.

3.   Reguleeritud turg, mitmepoolne kauplemissüsteem ja organiseeritud kauplemissüsteem liigitavad liikmed, osalised ja nende kliendid järgmisteks kauplejakategooriateks, lähtudes nende põhitegevuse laadist ja võttes arvesse kõiki kehtivaid tegevuslube:

| a) | investeerimisühingud vastavalt direktiivis 2004/39/EÜ määratletud mõistele või krediidiasutused vastavalt direktiivis 2006/48/EÜ määratletud mõistele; |
| --- | --- |

a)

investeerimisühingud vastavalt direktiivis 2004/39/EÜ määratletud mõistele või krediidiasutused vastavalt direktiivis 2006/48/EÜ määratletud mõistele;

| b) | investeerimisfondid, mis võivad olla kas direktiivis 2009/65/EÜ määratletud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad (eurofondid) või direktiivis 2011/61/EL määratletud alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad; |
| --- | --- |

b)

investeerimisfondid, mis võivad olla kas direktiivis 2009/65/EÜ määratletud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad (eurofondid) või direktiivis 2011/61/EL määratletud alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad;

| c) | muud finantseerimisasutused, sealhulgas direktiivis 2009/138/EÜ määratletud kindlustusandjad ja edasikindlustusandjad ning direktiivis 2003/41/EÜ määratletud tööandjapensioni kogumisasutused; |
| --- | --- |

c)

muud finantseerimisasutused, sealhulgas direktiivis 2009/138/EÜ määratletud kindlustusandjad ja edasikindlustusandjad ning direktiivis 2003/41/EÜ määratletud tööandjapensioni kogumisasutused;

| d) | äriühingud; |
| --- | --- |

d)

äriühingud;

| e) | saastekvootide või nende tuletisinstrumentide puhul käitajad, kes peavad täitma direktiivis 2003/87/EÜ sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

e)

saastekvootide või nende tuletisinstrumentide puhul käitajad, kes peavad täitma direktiivis 2003/87/EÜ sätestatud kohustusi.

Lõike 1 punktis a
  osutatud
  aruanded
  täpsustavad
  pikkade ja lühikeste positsioonide arvu kauplejate kategooriate lõikes, muutused võrreldes eelmise aruandega, avatud positsioonide protsendi iga kategooria kohta ning kauplejate arvu iga kategooria kohta.

Lõike 1 punktis a ja lõikes 1 a osutatud aruanded peaksid ühtlasi eristama järgmist:

| a) | positsioonid, mis on määratletud positsioonidena, millega objektiivselt mõõdetaval viisil vähendatakse äritegevusega otseselt seotud riske, ning |
| --- | --- |

a)

positsioonid, mis on määratletud positsioonidena, millega objektiivselt mõõdetaval viisil vähendatakse äritegevusega otseselt seotud riske, ning

| b) | muid positsioone. |
| --- | --- |

b)

muid positsioone.

4.   ESMA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, millega määratakse kindlaks lõike 1 punktis a
  ning lõikes 1 a osutatud
  aruannete formaat ning teave, mis tuleb lõike 2 kohaselt esitada.

ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile
  [...] (58).

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid
  kooskõlas
  määruse (EL) nr 1095/2010
  artikliga
  15 ▐.

Saastekvootide või nende tuletisinstrumentide puhul ei mõjuta kõnealused aruanded direktiivi 2003/87/EÜ ▐ kohaste nõuete täitmise kohustust.

4 a.
     
  ESMA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada meetmeid, millega nõutakse kõigi lõike 1 punktis a osutatud aruannete saatmist ESMA-le igal nädalal kindlaks määratud ajal, et ESMA saaks need keskselt avaldada.

ESMA esitab kõnealused tehnilised rakendusstandardite eelnõud komisjonile [...] (58).

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.

5.   Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 94 vastu delegeeritud õigusakte seoses lõike 1 viimases lõigus osutatud miinimummäärade kindlaksmääramise ning liikmete, osaliste ja klientide lõikes 3 osutatud kategooriate täpsustamise meetmetega.

▐

5 a.
     
  ESMA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada meetmeid, millega nõutakse kõigi lõike 1 punktis a osutatud aruannete saatmist ESMA-le igal nädalal kindlaks määratud ajal, et ESMA saaks need keskselt avaldada.

ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile [...] (58).

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.

V   JAOTIS

ARUANDLUSTEENUSED

1.   JAGU

ARUANDLUSTEENUSTE PAKKUJATE TEGEVUSLOA MENETLUS

Artikkel 61

Tegevusloa andmise nõuded

1.   Liikmesriigid nõuavad, et I lisa D jaos kirjeldatud aruandlusteenuste pakkumiseks tavalise tegevuse või äritegevusena tuleb eelnevalt saada tegevusluba kooskõlas käesoleva jao sätetega. Sellise tegevusloa annab päritoluliikmesriigi pädev asutus, mis on määratud kooskõlas artikliga 69.

2.   Erandina lõikest 1 lubavad liikmesriigid igal turu korraldajal juhtida tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja aruandlusteenuseid, kui eelnevalt on tõendatud nende vastavus käesoleva peatüki sätetele. Selline teenus kajastub nende tegevusloas.

3.   Liikmesriigid registreerivad kõik aruandlusteenuste pakkujad. Kõnealune register on avalikkusele kättesaadav ja sisaldab teavet teenuste kohta, mille jaoks aruandlusteenuste pakkujal on tegevusluba. Registrit ajakohastatakse korrapäraselt. ESMAt teavitatakse igast väljaantud tegevusloast.

ESMA koostab kõigi
  Euroopa Liidu
  aruandlusteenuste pakkujate loendi. Kõnealune loend sisaldab teavet teenuste kohta, mille jaoks aruandlusteenuste pakkujal on tegevusluba, ja seda ajakohastatakse korrapäraselt. ESMA avaldab kõnealuse loendi ja ajakohastab seda oma veebisaidil.

Kui pädev asutus on tühistanud tegevusloa kooskõlas artikliga 64, avaldatakse teave tühistamise kohta loendis viie aasta jooksul.

Artikkel 62

Tegevusloa ulatus

1.   Päritoluliikmesriik tagab, et tegevusloas on täpsustatud aruandlusteenus, mida aruandlusteenuste pakkujal on luba osutada. Aruandlusteenuse pakkuja, kes soovib oma tegevust laiendada teistele aruandlusteenustele, esitab taotluse tegevusloa ulatuse laiendamiseks.

2.   Tegevusluba kehtib kogu
  Euroopa Liidus
  ning võimaldab aruandlusteenuste pakkujal osutada kogu
  Euroopa Liidus
  teenuseid, mille jaoks tal on olemas tegevusluba.

Artikkel 63

Tegevuslubade andmise ja taotluste tagasilükkamise kord

1.   Pädev asutus ei anna tegevusluba enne, kui ta on täielikult veendunud, et taotleja vastab kõigile käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud sätetest tulenevatele nõuetele.

2.   Aruandlusteenuste pakkuja esitab kogu teabe, sealhulgas tegevusplaani, milles on muu hulgas kirjas kavandatud teenuste liigid ja organisatsiooniline struktuur, mis on vajalik võimaldamaks pädeval asutusel veenduda, et aruandlusteenuste pakkuja on esmase tegevusloa andmise ajal kehtestanud kogu vajaliku korra käesoleva jaotise sätetest tulenevate kohustuste täitmiseks.

3.   Taotlejale teatatakse kuue kuu jooksul pärast nõuetekohase taotluse esitamist, kas tegevusluba antakse või mitte.

4.   ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud seoses järgmisega:

| a) | teave, mis tuleb pädevatele asutustele lõike 2 kohaselt esitada, sealhulgas tegevuskava; |
| --- | --- |

a)

teave, mis tuleb pädevatele asutustele lõike 2 kohaselt esitada, sealhulgas tegevuskava;

| b) | artikli 65 lõike 4 kohaste teadete sisu. |
| --- | --- |

b)

artikli 65 lõike 4 kohaste teadete sisu.

ESMA esitab esimeses lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile
  [...] (59).

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

5.   ESMA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada standardvormid, -mallid ja -menetlused teabe edastamiseks lõike 2 ning artikli 65 lõike 4 kohaselt.

ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile
  [...] (60).

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.

Artikkel 64

Tegevusloa tühistamine

Pädev asutus võib aruandlusteenuste pakkujale välja antud tegevusloa tühistada, kui aruandlusteenuste pakkuja:

| a) | ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu jooksul, otseselt loobub tegevusloast või ei ole osutanud aruandlusteenuseid viimase kuue kuu jooksul, kui asjaomane liikmesriik ei ole ette näinud, et sellistel juhtudel kaotab tegevusluba kehtivuse; |
| --- | --- |

a)

ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu jooksul, otseselt loobub tegevusloast või ei ole osutanud aruandlusteenuseid viimase kuue kuu jooksul, kui asjaomane liikmesriik ei ole ette näinud, et sellistel juhtudel kaotab tegevusluba kehtivuse;

| b) | on saanud tegevusloa valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal viisil; |
| --- | --- |

b)

on saanud tegevusloa valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal viisil;

| c) | ei vasta enam nendele tingimustele, mille alusel tegevusluba on välja antud; |
| --- | --- |

c)

ei vasta enam nendele tingimustele, mille alusel tegevusluba on välja antud;

| d) | on jämedalt või järjekindlalt rikkunud käesoleva direktiivi sätteid. |
| --- | --- |

d)

on jämedalt või järjekindlalt rikkunud käesoleva direktiivi sätteid.

Artikkel 65

Nõuded aruandlusteenuste pakkuja juhtorganile

1.   ▐ Aruandlusteenuste pakkuja juhtorgani ▐ liikmete maine on igal ajal piisavalt hea, neil on piisavad teadmised, oskused ja kogemused ning nad pühendavad piisavalt aega oma ülesannete täitmiseks.

Juhtorganil on kollektiivselt piisavad teadmised, oskused ja kogemused, et suuta mõista aruandlusteenuste pakkuja tegevust. ▐ Juhtorgani iga liige tegutseb ausalt, terviklikult ja sõltumatult, et tõhusalt hinnata ja vajaduse korral vaidlustada kõrgema juhtkonna otsuseid.

Kui turu korraldaja taotleb tegevusluba tunnustatud kauplemisteabe aruandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja tegevuse korraldamiseks ning tunnustatud kauplemisteabe aruandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja juhtorgani liikmed on samad mis reguleeritud turu juhtorganil, peetakse selliseid isikuid vastavaks esimeses lõigus sätestatud nõudele.

2.   ESMA töötab ...

   (61)

  välja suunised juhtorgani liikmete sobivuse hindamiseks vastavalt lõikele 1, võttes arvesse nende erinevaid rolle ja ülesandeid
  ning vajadust vältida juhtorgani liikmete ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, tunnustatud kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja kasutajate vahelist huvide konflikti
  .

2 a.
     
  Ilma et see piiraks liikmesriikide õigussüsteemide kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et juhul, kui esineb väiteid selle kohta, et juhatuse liige on rikkunud käesoleva direktiivi või määruse (EL) nr .../... [MiFIR] sätteid või pannud toime õigusrikkumise seoses küsimustega, mis kuuluvad nimetatud õigusaktide reguleerimisalasse, võib isiklikult tema suhtes algatada kriminaal- või tsiviilmenetluse.

3.   Liikmesriigid nõuavad, et aruandlusteenuste pakkuja teavitab pädevat asutust kõigi juhtorgani liikmete isikutest ning mis tahes muutustest juhtorgani koosseisus ning edastab pädevale asutusele kogu teabe, mida on vaja selleks, et otsustada, kas aruandlusteenuste pakkuja täidab käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõudeid.

4.   Aruandlusteenuste pakkuja juhtorgan peab olema suuteline tagama, et aruandlusteenuse pakkujat juhitakse kindlalt ja usaldusväärselt ning turu terviklikkust ja klientide huve toetaval viisil.

5.   Pädev asutus keeldub tegevusloa andmisest, kui ta ei ole veendunud, et aruandlusteenuste pakkuja äritegevust tegelikult juhtiva(te)l isiku(te)l on piisavalt hea maine, või kui on objektiivne ja tõendatav alus arvata, et kavandatavad muutused aruandlusteenuste pakkuja juhtimises võivad seada ohtu selle kindla ja usaldusväärse juhtimise ning klientide huvide ja turu terviklikkuse nõuetekohase arvessevõtmise.

2.   JAGU

NÕUDED TUNNUSTATUD KAUPLEMISTEABEARUANDLUSE AVALIKUSTAJATELE

Artikkel 66

Organisatsioonilised nõuded

1.   Päritoluliikmesriik nõuab, et tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kehtestaks piisava poliitika ja korra määruse (EL) nr.../... [MiFIR] artiklitega 19 ja 20 nõutud teabe avalikustamiseks tehniliste võimaluste piires reaalajas ja mõistlikel kommertsalustel. Teave tehakse tasuta kättesaadavaks 15 minutit pärast tehingu avaldamist. Päritoluliikmesriik nõuab, et tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja suudaks tõhusalt ja järjekindlalt levitada kõnealust teavet viisil, mis kedagi diskrimineerimata tagab teabele kiire juurdepääsu, ning vormis, mis hõlbustab teabe konsolideerimist muudest allikatest pärit sarnaste andmetega.

1 a.
     
  Teave, mille tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja vastavalt lõikele 1 avalikustab, hõlmab vähemalt järgmisi üksikasju:

| a) | finantsinstrumendi identifitseerimistunnus; |
| --- | --- |

a)

finantsinstrumendi identifitseerimistunnus;

| b) | hind, millega tehing tehti; |
| --- | --- |

b)

hind, millega tehing tehti;

| c) | tehingu maht; |
| --- | --- |

c)

tehingu maht;

| d) | tehingu aeg; |
| --- | --- |

d)

tehingu aeg;

| e) | tehingust teatamise aeg; |
| --- | --- |

e)

tehingust teatamise aeg;

| f) | tehingu vääring; |
| --- | --- |

f)

tehingu vääring;

| g) | tehingu tegemise kauplemiskoht või kliendi korralduste süsteemne täitja, kelle arvel tehing sooritati, või siis kood „OTC”; |
| --- | --- |

g)

tehingu tegemise kauplemiskoht või kliendi korralduste süsteemne täitja, kelle arvel tehing sooritati, või siis kood „OTC”;

| h) | vajaduse korral märge selle kohta, et tehing tehti eritingimustel. |
| --- | --- |

h)

vajaduse korral märge selle kohta, et tehing tehti eritingimustel.

2.   Päritoluliikmesriik nõuab, et tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kehtestaks tõhusa halduskorra, mis aitaks ära hoida huvide konflikte klientidega, ning rakendaks seda korda pidevalt.
  Eeskätt suhtub turu korraldajana tegutsev tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kogu kogutud teabesse diskrimineerimist välistavalt, kehtestab asjakohase korra eri äritegevuste lahus hoidmiseks ning rakendab seda pidevalt.

3.   Päritoluliikmesriik nõuab, et tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kehtestaks usaldusväärsed turvasüsteemid, mis tagaksid teabeedastusvahendite turvalisuse, minimeeriksid andmelaostuse ja loata juurdepääsu ohtu ning hoiaksid ära teabe lekkimise enne avaldamist. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja tagab piisavad ressursid ja varuseadmed, mis võimaldavad pidevalt teenuseid pakkuda.

4.   Päritoluliikmesriik nõuab, et tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kehtestaks süsteemid, mis võimaldavad tõhusalt kontrollida kauplemisaruannete terviklikkust, märgata andmete väljajäämist ja ilmseid vigu ning nõuda vigaste aruannete uuesti esitamist.

5.   Lõike 1 ühetaolise kohaldamise tagamiseks töötab ESMA välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, millega määratakse kindlaks ühised formaadid, andmenõuded ja tehniline kord, mis hõlbustab lõikes 1 osutatud teabe konsolideerimist.

ESMA esitab esimeses lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile
  [...] (62).

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

6.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 94 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, milles selgitatakse lõikes 1 osutatud teabe avalikustamise mõistlike kommertsaluste mõistet.

7.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 94 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse:

| a) | vahendeid, mille abil tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja saab täita lõikes 1 osutatud teavitamiskohustust; |
| --- | --- |

a)

vahendeid, mille abil tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja saab täita lõikes 1 osutatud teavitamiskohustust;

| b) | lõike 1 kohaselt avaldatud teabe sisu. |
| --- | --- |

b)

lõike 1 kohaselt avaldatud teabe sisu.

3.   JAGU

NÕUDED KAUPLEMISKOONDTEABE PAKKUJATELE

Artikkel 67

Organisatsioonilised nõuded

1.   Päritoluliikmesriik nõuab, et kauplemiskoondteabe pakkujad kehtestavad piisava poliitika ja korra, mis võimaldab koguda määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artiklite 5 ja 19 kohaselt avalikustatud teavet, koondada see pidevaks elektrooniliseks andmevooks ning teha kõnealune teave avalikkusele kättesaadavaks tehniliste võimaluste piires reaalajas ja mõistlikel kommertsalustel, kusjuures teave peab sisaldama vähemalt järgmist:

| a) | finantsinstrumendi identifitseerimistunnus; |
| --- | --- |

a)

finantsinstrumendi identifitseerimistunnus;

| b) | hind, millega tehing tehti; |
| --- | --- |

b)

hind, millega tehing tehti;

| c) | tehingu maht; |
| --- | --- |

c)

tehingu maht;

| d) | tehingu aeg; |
| --- | --- |

d)

tehingu aeg;

| e) | tehingust teatamise aeg; |
| --- | --- |

e)

tehingust teatamise aeg;

| f) | tehingu vääring; |
| --- | --- |

f)

tehingu vääring;

| g) | tehingu tegemise kauplemiskoht
  või kliendi korralduste süsteemne täitja, kelle arvel tehing sooritati,
  või siis kood „OTC”; |
| --- | --- |

g)

tehingu tegemise kauplemiskoht
  või kliendi korralduste süsteemne täitja, kelle arvel tehing sooritati,
  või siis kood „OTC”;

| g a) | vajaduse korral automatiseeritud kauplemissüsteem, mis lõi tehingu; |
| --- | --- |

g a)

vajaduse korral automatiseeritud kauplemissüsteem, mis lõi tehingu;

| h) | vajaduse korral märge selle kohta, et tehing tehti eritingimustel. |
| --- | --- |

h)

vajaduse korral märge selle kohta, et tehing tehti eritingimustel.

Kõnealune teave tehakse tasuta kättesaadavaks 15 minutit pärast tehingu avaldamist. Päritoluliikmesriik nõuab, et kauplemiskoondteabe pakkuja suudaks tõhusalt ja järjekindlalt levitada kõnealust teavet viisil, mis kedagi diskrimineerimata tagab teabele kiire juurdepääsu, ning vormis, mis teeb selle turuosaliste jaoks hõlpsasti juurdepääsetavaks ja kasutatavaks.

2.   Päritoluliikmesriik nõuab, et kauplemiskoondteabe pakkujad kehtestavad piisava poliitika ja korra, mis võimaldab koguda määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artiklite 9 ja 20 kohaselt avalikustatud teavet, koondada see pidevaks elektrooniliseks andmevooks ning teha kõnealune teave avalikkusele kättesaadavaks tehniliste võimaluste piires reaalajas ja mõistlikel kommertsalustel, kusjuures teave peab sisaldama vähemalt järgmist:

| a) | finantsinstrumendi identifitseerimistunnus või identifitseerivad tunnused; |
| --- | --- |

a)

finantsinstrumendi identifitseerimistunnus või identifitseerivad tunnused;

| b) | hind, millega tehing tehti; |
| --- | --- |

b)

hind, millega tehing tehti;

| c) | tehingu maht; |
| --- | --- |

c)

tehingu maht;

| d) | tehingu aeg; |
| --- | --- |

d)

tehingu aeg;

| e) | tehingust teatamise aeg; |
| --- | --- |

e)

tehingust teatamise aeg;

| f) | tehingu vääring; |
| --- | --- |

f)

tehingu vääring;

| g) | tehingu tegemise kauplemiskoht
  või kliendi korralduste süsteemne täitja, kelle arvel tehing sooritati,
  või siis kood „OTC”; |
| --- | --- |

g)

tehingu tegemise kauplemiskoht
  või kliendi korralduste süsteemne täitja, kelle arvel tehing sooritati,
  või siis kood „OTC”;

| h) | vajaduse korral märge selle kohta, et tehing tehti eritingimustel. |
| --- | --- |

h)

vajaduse korral märge selle kohta, et tehing tehti eritingimustel.

Kõnealune teave tehakse tasuta kättesaadavaks 15 minutit pärast tehingu avaldamist. Päritoluliikmesriik nõuab, et kauplemiskoondteabe pakkuja suudaks tõhusalt ja järjekindlalt levitada kõnealust teavet viisil, mis kedagi diskrimineerimata tagab teabele kiire juurdepääsu, ning üldiselt aktsepteeritavates formaatides, mis on koostalitlusvõimelised ning teevad teabe turuosaliste jaoks hõlpsasti juurdepääsetavaks ja kasutatavaks.

3.   Päritoluliikmesriik nõuab, et kauplemiskoondteabe pakkuja tagaks, et esitatav teave koondab
  kõigi
  reguleeritud turgude, mitmepoolsete kauplemissüsteemide, organiseeritud kauplemissüsteemide ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate andmeid ning andmeid lõike 8 punkti c kohastes delegeeritud õigusaktides täpsustatud finantsinstrumentide kohta.

4.   Päritoluliikmesriik nõuab, et kauplemiskoondteabe pakkuja kehtestaks tõhusa halduskorra, mis aitaks ära hoida huvide konflikte, ning rakendaks seda korda pidevalt. Turu korraldajad ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad, kes pakuvad ka kauplemiskoondteavet, suhtuvad kogu kogutud teabesse diskrimineerimist välistavalt, kehtestavad piisava korra eri tegevuste lahus hoidmiseks ning rakendavad seda pidevalt.

5.   Päritoluliikmesriik nõuab, et kauplemiskoondteabe pakkuja kehtestaks usaldusväärsed turvasüsteemid, mis tagaksid teabeedastusvahendite turvalisuse ning minimeeriksid andmelaostuse ja loata juurdepääsu ohtu. Päritoluliikmesriik nõuab, et kauplemiskoondteabe pakkuja tagab piisavad ressursid ja varuseadmed, mis võimaldavad pidevalt teenuseid pakkuda.

6.   Lõigete 1 ja 2 ühetaolise kohaldamise tagamiseks töötab ESMA välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, millega määratakse kindlaks andmenõuded ja formaadid teabe avaldamiseks kooskõlas määruse (EL) nr .../... (MiFIR) artiklitega 5, 9, 19 ja 20, mis hõlmaks finantsinstrumendi identifitseerimistunnust, hinda, kogust, tehingu aega, vääringut, kauplemiskoha tunnust ning märget tehingu eritingimuste kohta; samuti määratakse nendega kindlaks tehniline kord, mis aitaks teavet levitada tõhusalt ja järjepidevalt ning viisil, mis tagaks, et see oleks turuosaliste jaoks vastavalt lõigetele 1 ja 2 hõlpsasti juurdepääsetav ja kasutatav, ning käsitletakse ka kauplemiskoondteabe pakkuja võimalikke lisateenuseid, mis aitavad suurendada turu tõhusust.

ESMA esitab esimese lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile
  [...] (63)

  seoses määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artiklite 5 ja 19 alusel avaldatava teabega ning
  [...] (64)

  seoses määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artiklite 9 ja 20 alusel avaldatava teabega.

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

7.   Komisjon
  võtab
  artikli 94 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte meetmete kohta, millega selgitatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud andmevoogude kättesaadavaks tegemise mõistlike kommertsaluste mõistet.

8.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 94 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte meetmete kohta, millega täpsustatakse:

| a) | vahendeid, mille abil kauplemiskoondteabe pakkuja saab täita lõigetes 1 ja 2 osutatud teavitamiskohustust; |
| --- | --- |

a)

vahendeid, mille abil kauplemiskoondteabe pakkuja saab täita lõigetes 1 ja 2 osutatud teavitamiskohustust;

| b) | lõigete 1 ja 2 kohaselt avaldatud teabe sisu; |
| --- | --- |

b)

lõigete 1 ja 2 kohaselt avaldatud teabe sisu;

| c) | andmeid ▐ finantsinstrumentide kohta, mida andmevoog peab sisaldama; |
| --- | --- |

c)

andmeid ▐ finantsinstrumentide kohta, mida andmevoog peab sisaldama;

| d) | muid vahendeid, millega tagatakse kauplemiskoondteabe pakkujate avaldatud andmete ühtsus, andmete ulatuslik kaardistamine ning ristviitamine muudest allikatest pärit sarnaste andmetega
  ja kogumine Euroopa Liidu tasandil
  . |
| --- | --- |

d)

muid vahendeid, millega tagatakse kauplemiskoondteabe pakkujate avaldatud andmete ühtsus, andmete ulatuslik kaardistamine ning ristviitamine muudest allikatest pärit sarnaste andmetega
  ja kogumine Euroopa Liidu tasandil
  .

Artikkel 67 a

Ühtne konsolideeritud andmebaas

1.
     
  ESMA esitab [...] (65) Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamuse kvaliteetse kauplemisjärgse teabe kättesaadavuse kohta, mida avaldatakse kooskõlas määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artiklitega 5 ja 19 konsolideeritud formaadis, hõlmates kogu turgu kooskõlas kasutajasõbralike standarditega ja mõistliku tasu eest.

2.
     
  Kui ESMA leiab, et kauplemisjärgne teave, mis avaldati kooskõlas artiklitega 5 ja 19, ei ole kättesaadav või kvaliteetne või ei hõlma kogu turgu, annab ESMA negatiivse arvamuse.

3.
     
  Kolme kuu jooksul pärast lõike 2 kohase negatiivse arvamuse saamist võtab komisjon kooskõlas artikliga 94 vastu delegeeritud õigusakti seoses meetmetega, mis täpsustavad ühtse üksuse loomist, mis haldab kauplemisjärgselt konsolideeritud börsiteavet, mis on avaldatud kooskõlas artiklitega 5 ja 19.

4.
     
  ESMA esitab [...] (66) Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamuse kvaliteetse kauplemisjärgse teabe kättesaadavuse kohta, mida avaldatakse kooskõlas määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artiklitega 9 ja 20 konsolideeritud formaadis, hõlmates kogu turgu kooskõlas kasutajasõbralike standarditega ja mõistliku tasu eest.

5.
     
  Kui ESMA leiab, et kauplemisjärgne teave, mis avaldati kooskõlas artiklitega 9 ja 20, ei ole kättesaadav või kvaliteetne või ei hõlma kogu turgu, annab ESMA negatiivse arvamuse.

6.
     
  Kolme kuu jooksul pärast lõike 5 kohase negatiivse arvamuse saamist võtab komisjon kooskõlas artikliga 94 vastu delegeeritud õigusakti seoses meetmetega, mis täpsustavad ühtse üksuse loomist, mis haldab kauplemisjärgselt konsolideeritud börsiteavet, mis on avaldatud kooskõlas artiklitega 9 ja 20.

4.   JAGU

NÕUDED TUNNUSTATUD ARUANDLUSSÜSTEEMI PAKKUJATELE

Artikkel 68

Organisatsioonilised nõuded

1.   Päritoluliikmesriik nõuab, et tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja kehtestaks piisava poliitika ja korra määruse (EL) nr.../... [MiFIR] artikliga 23 nõutud teabe esitamiseks võimalikult kiiresti ja hiljemalt järgmise tööpäeva lõpuks. Selline teave esitatakse kooskõlas määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artiklis 23 sätestatud nõuetega mõistlikel kommertsalustel.

2.   Päritoluliikmesriik nõuab, et tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja kehtestaks tõhusa halduskorra, mis aitaks ära hoida huvide konflikte klientidega, ning rakendaks seda korda pidevalt.
  Eeskätt suhtub turu korraldajana või investeerimisühinguna tegutsev tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja kogu kogutud teabesse mittediskrimineerivalt ja kehtestab piisava korra eri tegevuste lahus hoidmiseks ning rakendab seda pidevalt.

3.   Päritoluliikmesriik nõuab, et tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja kehtestaks usaldusväärsed turvasüsteemid, mis tagaks teabeedastusvahendite turvalisuse, minimeeriks andmelaostuse ja loata juurdepääsu ohtu ning hoiaks ära teabe lekkimise ▐. Päritoluliikmesriik nõuab, et aruandlussüsteemi pakkuja tagab piisavad ressursid ja varuseadmed, mis võimaldavad pidevalt teenuseid pakkuda.

4.   Päritoluliikmesriik nõuab, et tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja kehtestaks süsteemid, mis võimaldavad tõhusalt kontrollida kauplemisaruannete terviklikkust, märgata andmete väljajäämist ja ilmseid vigu ning nõuda vigaste aruannete uuesti esitamist.

5.   Komisjon
  võtab
  kooskõlas artikliga 94
  vastu
  delegeeritud õigusaktid lõikes 1 osutatud teabe esitamise mõistlike kommertsaluste mõiste selgitamiseks.

VI   JAOTIS

PÄDEVAD ASUTUSED

I   PEATÜKK

MÄÄRAMINE, VOLITUSED JA ÕIGUSKAITSEMENETUS

Artikkel 69

Pädevate asutuste määramine

1.   Iga liikmesriik määrab pädevad asutused, kes täidavad määruses (EL) nr .../... [MiFIR] ja käesolevas direktiivis sätestatud kohustusi. Liikmesriigid teatavad komisjonile, ESMA-le ja teiste liikmesriikide pädevatele asutustele kõnealuste kohustuste jõustamise eest vastutavate pädevate asutuste nimed ja nende kohustuste võimaliku jaotuse.

2.   Lõikes 1 nimetatud pädevad asutused on ametiasutused, ilma et see piiraks ülesannete teistele üksustele delegeerimise võimalust, kui see on otseselt ette nähtud
  artikli 29 lõikega 4
  .

Ülesannete delegeerimine muudele üksustele, mis ei ole lõikes 1 osutatud asutused, ei või hõlmata avaliku võimu ega kaalutlusõiguse kasutamist. Liikmesriigid nõuavad, et pädevad asutused võtavad enne delegeerimist kõik mõistlikud meetmed tagamaks, et üksusel, kellele ülesanded delegeeritakse, on võimalused ja ressursid kõigi ülesannete tõhusaks täitmiseks, ja et delegeerimine toimub üksnes juhul, kui on kehtestatud selgelt määratletud ja dokumenteeritud raamistik delegeeritud ülesannete täitmiseks, milles on ära näidatud võetavad ülesanded ja nende täitmise tingimused. Need tingimused sisaldavad ka klauslit, mis kohustab asjaomast üksust tegutsema ja olema korraldatud nii, et oleks välditud huvide vastuolu ja et delegeeritud ülesannete täitmisel saadud teavet ei kasutataks ebaõiglaselt või konkurentsi välistamiseks. Lõppvastutus käesoleva direktiivi ja selle rakendusmeetmete täitmise järelevalve eest lasub lõike 1 kohaselt määratud pädeval asutusel või pädevatel asutustel.

Liikmesriigid teatavad komisjonile, ESMA-le ja muude liikmesriikide pädevatele asutustele kõikidest kokkulepetest, mis on sõlmitud ülesannete delegeerimiseks, sealhulgas sellise delegeerimise täpsetest tingimustest.

3.   ESMA avaldab lõigetes 1 ja 2 osutatud pädevate asutuste loendi oma veebisaidil ja ajakohastab seda.

Artikkel 70

Koostöö liikmesriigi asutuste vahel

Kui liikmesriik määrab käesoleva direktiivi
  või määruse (EL) nr .../... [MiFIR]
  sätte jõustamiseks üle ühe pädeva asutuse, määratletakse selgelt nende vastavad ülesanded ja nad teevad tihedat koostööd.

Iga liikmesriik nõuab, et selline koostöö toimub ka pädevate asutuste vahel käesoleva direktiivi
  või määruse (EL) nr .../... [MiFIR]
  tähenduses ja kõnealuses liikmesriigis krediidiasutuste ja muude finantseerimisasutuste, pensionifondide, eurofondide, kindlustus- ja edasikindlustusvahendajate ning kindlustusandjate üle järelevalve teostamise eest vastutavate pädevate asutuste vahel.

Liikmesriigid nõuavad, et pädevad asutused vahetavad teavet, mis on nende ülesannete ja kohustuste täitmiseks vajalik või asjakohane.

Artikkel 71

Pädevatele asutustele antavad volitused

1.   Pädevatele asutustele antakse kõik nende ülesannete täitmiseks vajalikud järelevalve- ja uurimisvolitused. Siseriikliku õiguse raames ettenähtud piirides kasutavad nad kõnealuseid volitusi:

| a) | otse või koostöös teiste asutustega; |
| --- | --- |

a)

otse või koostöös teiste asutustega;

| b) | oma vastutusel delegeerimise teel üksustele, kellele on delegeeritud ülesanded vastavalt artikli 69 lõikele 2, või |
| --- | --- |

b)

oma vastutusel delegeerimise teel üksustele, kellele on delegeeritud ülesanded vastavalt artikli 69 lõikele 2, või

| c) | suunates küsimuse pädevatele õigusasutustele. |
| --- | --- |

c)

suunates küsimuse pädevatele õigusasutustele.

2.   Lõikes 1 osutatud volitusi kasutatakse kooskõlas siseriikliku õigusega ja need hõlmavad vähemalt õigust:

| a) | tutvuda kõigi dokumentidega,
  sealhulgas artikli 16 lõikes 7 osutatud salvestustega,
  nende vormist hoolimata, kui need on järelevalve teostamiseks olulised, ja saada nende dokumentide koopiad; |
| --- | --- |

a)

tutvuda kõigi dokumentidega,
  sealhulgas artikli 16 lõikes 7 osutatud salvestustega,
  nende vormist hoolimata, kui need on järelevalve teostamiseks olulised, ja saada nende dokumentide koopiad;

| b) | nõuda isikutelt
  teabe esitamist
  ja vajaduse korral kutsuda isikuid välja ja neid teabe saamise eesmärgil küsitleda; |
| --- | --- |

b)

nõuda isikutelt
  teabe esitamist
  ja vajaduse korral kutsuda isikuid välja ja neid teabe saamise eesmärgil küsitleda;

| c) | korraldada kohapeal kontrolle; |
| --- | --- |

c)

korraldada kohapeal kontrolle;

| c a) | teha kontrolloste; |
| --- | --- |

c a)

teha kontrolloste;

| d) | nõuda investeerimisühingutelt olemasolevaid telefonikõnede salvestusi ja tõendeid andmete edastamise kohta
  või artikli 16 lõikes 7 osutatuga samaväärseid salvestusi
  , kui esineb põhjendatud kahtlusi, et uurimise all oleva küsimusega seotud salvestused ja tõendid võivad olla olulised selleks, et tõendada investeerimisühingu käesoleva direktiivi kohaste kohustuste rikkumist; kõnealused salvestused ja tõendid
  hõlmavad
  siiski nendes edastatud teate sisu
  ainult sellisel juhul, kui nende salvestuste avaldamine on kooskõlas Euroopa Liidu ja liikmesriikide õiguses kehtivate andmekaitseklauslitega
  ; |
| --- | --- |

d)

nõuda investeerimisühingutelt olemasolevaid telefonikõnede salvestusi ja tõendeid andmete edastamise kohta
  või artikli 16 lõikes 7 osutatuga samaväärseid salvestusi
  , kui esineb põhjendatud kahtlusi, et uurimise all oleva küsimusega seotud salvestused ja tõendid võivad olla olulised selleks, et tõendada investeerimisühingu käesoleva direktiivi kohaste kohustuste rikkumist; kõnealused salvestused ja tõendid
  hõlmavad
  siiski nendes edastatud teate sisu
  ainult sellisel juhul, kui nende salvestuste avaldamine on kooskõlas Euroopa Liidu ja liikmesriikide õiguses kehtivate andmekaitseklauslitega
  ;

| d a) | nõuda vara külmutamist ja/või arestimist; |
| --- | --- |

d a)

nõuda vara külmutamist ja/või arestimist;

| e) | taotleda kutsetegevuse ajutist keelamist; |
| --- | --- |

e)

taotleda kutsetegevuse ajutist keelamist;

| f) | nõuda, et tegevusloa saanud investeerimisühingud ja reguleeritud turgude audiitorid edastavad teavet; |
| --- | --- |

f)

nõuda, et tegevusloa saanud investeerimisühingud ja reguleeritud turgude audiitorid edastavad teavet;

| g) | anda asjad üle kriminaalvastutusele võtmiseks; |
| --- | --- |

g)

anda asjad üle kriminaalvastutusele võtmiseks;

| h) | lubada audiitoritel või ekspertidel teostada kontrolli või uurimist; |
| --- | --- |

h)

lubada audiitoritel või ekspertidel teostada kontrolli või uurimist;

| i) | nõuda mis tahes isikult kõigi asjakohaste dokumentidega seotud
  teabe esitamist kauba
  tuletisinstrumentidega seotud positsiooni või riskipositsiooni suuruse ja eesmärgi kohta ning varade või kohustuste kohta alusvara turul. |
| --- | --- |

i)

nõuda mis tahes isikult kõigi asjakohaste dokumentidega seotud
  teabe esitamist kauba
  tuletisinstrumentidega seotud positsiooni või riskipositsiooni suuruse ja eesmärgi kohta ning varade või kohustuste kohta alusvara turul.

3.   Kui käesoleva artikli lõike 2 punktis d osutatud
  ja artikli 16 lõikes 7 osutatud vormis
  telefonikõnede ja andmeedastust käsitlevate andmete taotlemiseks on liikmesriigi õiguse kohaselt nõutav õigusasutuse luba, siis esitatakse taotlus sellise loa saamiseks. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.

4.   Käesoleva artikli kohaste järelevalve- ja uurimisvolituste kasutamise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ.

Artikkel 72

Pädevate asutuste õiguskaitsevahendid

Pädevad asutused võivad rakendada kõiki nende ülesannete täitmiseks vajalikke järelevalvemeetmeid. Siseriikliku õiguse raames ettenähtud piirides
  on neil vähemalt järgmised volitused, mida võib kasutada artikli 71 lõikes 1 sätestatud viisidel:

| a) | nõuda
  mis tahes tegevuse või tava lõpetamist, kui see on vastuolus määruse (EL) nr .../... [MiFIR] sätetega ja käesoleva direktiivi rakendamiseks vastu võetud sätetega ning sellise tegevuse või tava kordumise vältimist; |
| --- | --- |

a)

nõuda
  mis tahes tegevuse või tava lõpetamist, kui see on vastuolus määruse (EL) nr .../... [MiFIR] sätetega ja käesoleva direktiivi rakendamiseks vastu võetud sätetega ning sellise tegevuse või tava kordumise vältimist;

| b) | nõuda
  vara külmutamist ja/või arestimist; |
| --- | --- |

b)

nõuda
  vara külmutamist ja/või arestimist;

| c) | võtta
  mis tahes liiki meetmeid tagamaks, et investeerimisühingud ja reguleeritud turud täidaksid jätkuvalt juriidilisi nõudeid; |
| --- | --- |

c)

võtta
  mis tahes liiki meetmeid tagamaks, et investeerimisühingud ja reguleeritud turud täidaksid jätkuvalt juriidilisi nõudeid;

| d) | nõuda
  finantsinstrumendiga kauplemise peatamist; |
| --- | --- |

d)

nõuda
  finantsinstrumendiga kauplemise peatamist;

| e) | nõuda
  finantsinstrumendiga kauplemise lõpetamist reguleeritud turul või muu kauplemissüsteemi raames; |
| --- | --- |

e)

nõuda
  finantsinstrumendiga kauplemise lõpetamist reguleeritud turul või muu kauplemissüsteemi raames;

| f) | nõuda
  isikult, kes on esitanud artikli 71 lõike 2 punkti i kohaselt teavet, positsiooni või riskipositsiooni suuruse vähendamist; |
| --- | --- |

f)

nõuda
  isikult, kes on esitanud artikli 71 lõike 2 punkti i kohaselt teavet, positsiooni või riskipositsiooni suuruse vähendamist;

| g) | piirata
  mis tahes isiku või isikute kategooria võimalust kauba tuletisinstrumentidesse investeerimiseks, sealhulgas ka mittediskrimineerivate piirangute kehtestamisega selliste positsioonide suhtes või selliste tuletislepingute arvu suhtes teatava alusvara kohta, mida teatavasse kategooriasse kuuluvad isikud võivad kindlaks määratud aja jooksul sõlmida, kui seda on vaja asjaomaste turgude terviklikkuse ja nõuetekohase toimimise tagamiseks; |
| --- | --- |

g)

piirata
  mis tahes isiku või isikute kategooria võimalust kauba tuletisinstrumentidesse investeerimiseks, sealhulgas ka mittediskrimineerivate piirangute kehtestamisega selliste positsioonide suhtes või selliste tuletislepingute arvu suhtes teatava alusvara kohta, mida teatavasse kategooriasse kuuluvad isikud võivad kindlaks määratud aja jooksul sõlmida, kui seda on vaja asjaomaste turgude terviklikkuse ja nõuetekohase toimimise tagamiseks;

| h) | väljastada
  avalikke teadaandeid
  ; |
| --- | --- |

h)

väljastada
  avalikke teadaandeid
  ;

| h a) | nõuda, et makstaks hüvitisi või võetaks muid parandusmeetmeid, et hüvitada investorile tekitatud finantskahju või muu kahju, mis on tekkinud käesoleva direktiiviga või määrusega (EL) nr .../... [MiFIR] vastuolus oleva tava või tegevuse tõttu; |
| --- | --- |

h a)

nõuda, et makstaks hüvitisi või võetaks muid parandusmeetmeid, et hüvitada investorile tekitatud finantskahju või muu kahju, mis on tekkinud käesoleva direktiiviga või määrusega (EL) nr .../... [MiFIR] vastuolus oleva tava või tegevuse tõttu;

| h b) | peatada investeerimistoodete turustamine või müük, kui määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artikli 32 tingimused on täidetud või kui investeerimisühing ei ole välja töötanud või kohaldanud tõhusat toodete heakskiitmise korda või on muul viisil jätnud käesoleva direktiivi artikli 16 lõikes 3 sätestatud nõuded täitmata; |
| --- | --- |

h b)

peatada investeerimistoodete turustamine või müük, kui määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artikli 32 tingimused on täidetud või kui investeerimisühing ei ole välja töötanud või kohaldanud tõhusat toodete heakskiitmise korda või on muul viisil jätnud käesoleva direktiivi artikli 16 lõikes 3 sätestatud nõuded täitmata;

| h c) | nõuda investeerimisühingu või turu korraldaja juhatusest mõne füüsilise isiku eemaldamist. |
| --- | --- |

h c)

nõuda investeerimisühingu või turu korraldaja juhatusest mõne füüsilise isiku eemaldamist.

Artikkel 73

Haldussanktsioonid

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused võivad kohaldada asjakohaseid halduskaristusi ja meetmeid, kui määruse (EL) nr .../... [MiFIR] sätteid või käesoleva direktiivi rakendamiseks vastuvõetud siseriiklikke sätteid ei ole järgitud, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, mida on vaja nende kohaldamise tagamiseks. Liikmesriigid tagavad, et need meetmed on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kui investeerimisühingud ja turu korraldajad rikuvad oma kohustusi, saab investeerimisühingute ja turu korraldajate juhtorganite liikmete ning mis tahes muu füüsilise või juriidilise isiku suhtes, kes siseriikliku õiguse kohaselt rikkumise eest vastutavad, kohaldada haldussanktsioone ja -meetmeid.

3.   Liikmesriigid esitavad ESMA-le kord aastas koondteabe kõikide lõigete 1 ja 2 kohaselt kehtestatud haldusmeetmete ja -sanktsioonide kohta.
  ESMA avaldab selle teabe aastaaruandes.

4.   Kui pädev asutus haldusmeetme või -sanktsiooni avalikustab, teatab ta sellisest avalikustamisest samaaegselt ka ESMA-le.

5.   Kui avaldatud sanktsioon on seotud käesoleva direktiivi kohaselt tegevusloa saanud investeerimisühinguga, lisab ESMA viite avaldatud sanktsioonile artikli 5 lõike 3 kohaselt sisse seatud investeerimisühingute registris.

5 a.
     
  ESMA töötab käesolevas artiklis osutatud teabe esitamise korra ja vormide kohta välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud.

ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile [...] (67).

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.

Artikkel 74

Sanktsioonide avaldamine

Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused avaldavad mis tahes sanktsiooni või meetme, mis on kehtestatud määruse (EL) nr .../... [MiFIR] sätete või käesoleva direktiivi rakendamiseks vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise korral põhjendamatult viivitamata koos teabega rikkumise liigi ja laadi ja selle eest vastutatavate isikutega, välja arvatud juhul, kui selline avaldamine ohustaks tõsiselt finantsturge. Kui avaldamine põhjustaks asjaomastele isikutele ebaproportsionaalset kahju, avaldavad pädevad asutused sanktsioonid anonüümselt.

Artikkel 75

Tegevusloa nõude rikkumine ja muud rikkumised

1.   
  Liikmesriigid tagavad, et nende seaduste, määruste ja haldussätetega on ette nähtud sanktsioonid vähemalt seoses järgmisega
  :

| a) | professionaalsete investeerimisteenuste osutamine või investeerimistegevusega tegelemine tavalise tegevuse või äritegevusena ilma tegevusloata, rikkudes seega artiklit 5; |
| --- | --- |

a)

professionaalsete investeerimisteenuste osutamine või investeerimistegevusega tegelemine tavalise tegevuse või äritegevusena ilma tegevusloata, rikkudes seega artiklit 5;

| b) | otseselt või kaudselt olulise osaluse omandamine investeerimisühingus või investeerimisühingus olulise osaluse otsene või kaudne suurendamine, mille tulemusel hääleõiguste või omatava kapitali osakaal ulatuks 20 %, 30 % või 50 %ni või ületaks seda, või investeerimisühingust saaks tütarettevõtja (edaspidi „kavandatav omandamine”), ilma et sellest teavitataks kirjalikult selle investeerimisühingu pädevaid asutusi, kus kavatsetakse olulist osalust omandada või seda suurendada, rikkudes seega artikli 11 lõike 1 esimest lõiku; |
| --- | --- |

b)

otseselt või kaudselt olulise osaluse omandamine investeerimisühingus või investeerimisühingus olulise osaluse otsene või kaudne suurendamine, mille tulemusel hääleõiguste või omatava kapitali osakaal ulatuks 20 %, 30 % või 50 %ni või ületaks seda, või investeerimisühingust saaks tütarettevõtja (edaspidi „kavandatav omandamine”), ilma et sellest teavitataks kirjalikult selle investeerimisühingu pädevaid asutusi, kus kavatsetakse olulist osalust omandada või seda suurendada, rikkudes seega artikli 11 lõike 1 esimest lõiku;

| c) | otseselt või kaudselt olulise osaluse võõrandamine investeerimisühingus või investeerimisühingus sellise olulise osaluse otsene või kaudne vähendamine, mille tulemusena hääleõiguste ja või omatava kapitali osakaal väheneks alla 20 %, 30 % või 50 %, või nii, et investeerimisühing ei oleks enam tütarettevõtja, ilma et pädevaid asutusi teavitataks kirjalikult, rikkudes seega artikli 11 lõike 1 teist lõiku; |
| --- | --- |

c)

otseselt või kaudselt olulise osaluse võõrandamine investeerimisühingus või investeerimisühingus sellise olulise osaluse otsene või kaudne vähendamine, mille tulemusena hääleõiguste ja või omatava kapitali osakaal väheneks alla 20 %, 30 % või 50 %, või nii, et investeerimisühing ei oleks enam tütarettevõtja, ilma et pädevaid asutusi teavitataks kirjalikult, rikkudes seega artikli 11 lõike 1 teist lõiku;

| d) | investeerimisühing on saanud tegevusloa valeandmete esitamise teel või mis tahes muul seadusvastasel viisil, rikkudes seega artikli 8 punkti b; |
| --- | --- |

d)

investeerimisühing on saanud tegevusloa valeandmete esitamise teel või mis tahes muul seadusvastasel viisil, rikkudes seega artikli 8 punkti b;

| e) | investeerimisühing ei täida artikli 9 lõike 1 alusel juhtorgani suhtes kohaldatavaid nõudeid; |
| --- | --- |

e)

investeerimisühing ei täida artikli 9 lõike 1 alusel juhtorgani suhtes kohaldatavaid nõudeid;

| f) | investeerimisühingu juhtorgan ei täida oma ülesandeid artikli 9 lõike 6 kohaselt; |
| --- | --- |

f)

investeerimisühingu juhtorgan ei täida oma ülesandeid artikli 9 lõike 6 kohaselt;

| g) | investeerimisühing, olles saanud teada osaluste omandamisest või võõrandamisest oma kapitalis, mille tulemusel osalused ületavad või langevad alla artikli 11 lõikes 1 osutatud künnise, ei teata sellest kõnealuste omandamiste või võõrandamiste pädevatele asutustele, rikkudes artikli 11 lõike 3 esimest lõiku; |
| --- | --- |

g)

investeerimisühing, olles saanud teada osaluste omandamisest või võõrandamisest oma kapitalis, mille tulemusel osalused ületavad või langevad alla artikli 11 lõikes 1 osutatud künnise, ei teata sellest kõnealuste omandamiste või võõrandamiste pädevatele asutustele, rikkudes artikli 11 lõike 3 esimest lõiku;

| h) | investeerimisühing ei teata pädevale asutusele vähemalt kord aastas aktsionäride ja olulisi osalusi omavate liikmete nimesid, näidates ära selliste osaluste suuruse, rikkudes seega artikli 11 lõike 3 teist lõiku; |
| --- | --- |

h)

investeerimisühing ei teata pädevale asutusele vähemalt kord aastas aktsionäride ja olulisi osalusi omavate liikmete nimesid, näidates ära selliste osaluste suuruse, rikkudes seega artikli 11 lõike 3 teist lõiku;

| i) | investeerimisühing ei täida artiklite 16 ja 17 rakendamiseks vastu võetud siseriiklike sätetega kehtestatud organisatsioonilist nõuet; |
| --- | --- |

i)

investeerimisühing ei täida artiklite 16 ja 17 rakendamiseks vastu võetud siseriiklike sätetega kehtestatud organisatsioonilist nõuet;

| j) | investeerimisühing ei tuvasta, väldi, lahenda või avalikusta huvide konflikte artikli 23 rakendamiseks vastu võetud siseriiklike sätete kohaselt; |
| --- | --- |

j)

investeerimisühing ei tuvasta, väldi, lahenda või avalikusta huvide konflikte artikli 23 rakendamiseks vastu võetud siseriiklike sätete kohaselt;

| k) | mitmepoolne kauplemissüsteem või organiseeritud kauplemissüsteem ei kehtesta artiklite 18, 19 või 20 rakendamiseks vastu võetud siseriiklike sätetega ette nähtud eeskirju, menetlusi või korda või ei täida kõnealuste sätetega kehtestatud suuniseid; |
| --- | --- |

k)

mitmepoolne kauplemissüsteem või organiseeritud kauplemissüsteem ei kehtesta artiklite 18, 19 või 20 rakendamiseks vastu võetud siseriiklike sätetega ette nähtud eeskirju, menetlusi või korda või ei täida kõnealuste sätetega kehtestatud suuniseid;

| l) | investeerimisühing jätab ▐ klientidele teabe või aruanded esitamata ning ei täida sobivuse hindamise nõudeid kooskõlas artiklite 24 ja 25 rakendamiseks vastu võetud siseriiklike sätetega; |
| --- | --- |

l)

investeerimisühing jätab ▐ klientidele teabe või aruanded esitamata ning ei täida sobivuse hindamise nõudeid kooskõlas artiklite 24 ja 25 rakendamiseks vastu võetud siseriiklike sätetega;

| m) | investeerimisühing võtab vastu tasu, komisjonitasu või muid rahalisi hüvesid, rikkudes artikli 19 lõigete 5 ja 6 rakendamiseks vastu võetud siseriiklikke sätteid; |
| --- | --- |

m)

investeerimisühing võtab vastu tasu, komisjonitasu või muid rahalisi hüvesid, rikkudes artikli 19 lõigete 5 ja 6 rakendamiseks vastu võetud siseriiklikke sätteid;

| n) | investeerimisühing ▐ ei suuda korraldusi täites saavutada klientide jaoks parimaid võimalikke tulemusi
  või
  ei kehtesta artiklite 27 ja 28 rakendamiseks vastu võetud siseriiklike sätetega ette nähtud korda; |
| --- | --- |

n)

investeerimisühing ▐ ei suuda korraldusi täites saavutada klientide jaoks parimaid võimalikke tulemusi
  või
  ei kehtesta artiklite 27 ja 28 rakendamiseks vastu võetud siseriiklike sätetega ette nähtud korda;

| o) | reguleeritud turu korraldamine ilma tegevusloata, rikkudes seega artiklit 47; |
| --- | --- |

o)

reguleeritud turu korraldamine ilma tegevusloata, rikkudes seega artiklit 47;

| p) | turu korraldaja juhtorgan ei täida oma ülesandeid artikli 48 lõike 6 kohaselt; |
| --- | --- |

p)

turu korraldaja juhtorgan ei täida oma ülesandeid artikli 48 lõike 6 kohaselt;

| q) | reguleeritud turg või turu korraldaja jätab kehtestamata artikli 50 rakendamiseks vastu võetud siseriiklike sätetega ette nähtud korra, süsteemid, eeskirjad või menetlused ning tema käsutuses ei ole piisavalt rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

q)

reguleeritud turg või turu korraldaja jätab kehtestamata artikli 50 rakendamiseks vastu võetud siseriiklike sätetega ette nähtud korra, süsteemid, eeskirjad või menetlused ning tema käsutuses ei ole piisavalt rahalisi vahendeid;

| r) | reguleeritud turg või turu korraldaja jätab kehtestamata artikli 51 rakendamiseks vastu võetud siseriiklike sätetega ette nähtud süsteemid, menetlused, korra või eeskirjad või ei võimalda kõnealuste sätetega nõutavat juurdepääsu andmetele
  või ei rakenda artiklis 51 a nõutavat hinnasammu korra
  ; |
| --- | --- |

r)

reguleeritud turg või turu korraldaja jätab kehtestamata artikli 51 rakendamiseks vastu võetud siseriiklike sätetega ette nähtud süsteemid, menetlused, korra või eeskirjad või ei võimalda kõnealuste sätetega nõutavat juurdepääsu andmetele
  või ei rakenda artiklis 51 a nõutavat hinnasammu korra
  ;

| r a) | andmeteenuste pakkuja juhtorgan ei täida oma ülesandeid artikli 65 kohaselt; |
| --- | --- |

r a)

andmeteenuste pakkuja juhtorgan ei täida oma ülesandeid artikli 65 kohaselt;

| r b) | tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja ei täida organisatsioonilisi nõudeid artiklite 66, 67 või 68 kohaselt; |
| --- | --- |

r b)

tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja ei täida organisatsioonilisi nõudeid artiklite 66, 67 või 68 kohaselt;

| s) | reguleeritud turg, turu korraldaja või investeerimisühing jätab ▐ avalikustamata määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artiklitega 3, 5, 7 ja 9 ette nähtud teabe; |
| --- | --- |

s)

reguleeritud turg, turu korraldaja või investeerimisühing jätab ▐ avalikustamata määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artiklitega 3, 5, 7 ja 9 ette nähtud teabe;

| t) | investeerimisühing jätab ▐ avalikustamata määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artiklitega 13, 17, 19 ja 20 ette nähtud teabe; |
| --- | --- |

t)

investeerimisühing jätab ▐ avalikustamata määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artiklitega 13, 17, 19 ja 20 ette nähtud teabe;

| u) | investeerimisühing jätab ▐ pädevatele asutustele edastamata teabe tehingute kohta, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artikliga 23; |
| --- | --- |

u)

investeerimisühing jätab ▐ pädevatele asutustele edastamata teabe tehingute kohta, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artikliga 23;

| v) | finantssektori vastaspool ja finantssektoriväline vastaspool ei kauple kauba tuletisinstrumentidega kauplemiskohtades kooskõlas määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artikliga 24; |
| --- | --- |

v)

finantssektori vastaspool ja finantssektoriväline vastaspool ei kauple kauba tuletisinstrumentidega kauplemiskohtades kooskõlas määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artikliga 24;

| w) | keskne vastaspool ei võimalda kliiringteenuste kasutamist kooskõlas määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artikliga 28; |
| --- | --- |

w)

keskne vastaspool ei võimalda kliiringteenuste kasutamist kooskõlas määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artikliga 28;

| x) | reguleeritud turg, turu korraldaja või investeerimisühing ei võimalda juurdepääsu kauplemisteabele kooskõlas määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artikliga 29; |
| --- | --- |

x)

reguleeritud turg, turu korraldaja või investeerimisühing ei võimalda juurdepääsu kauplemisteabele kooskõlas määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artikliga 29;

| y) | võrdlusaluste suhtes omandiõigusi omav isik ei võimalda võrdlusaluse kasutamist kooskõlas määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artikliga 30; |
| --- | --- |

y)

võrdlusaluste suhtes omandiõigusi omav isik ei võimalda võrdlusaluse kasutamist kooskõlas määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artikliga 30;

| z) | investeerimisühing turustab või müüb finantsinstrumente või tegeleb teatavat liiki finantstegevusega või rakendab mõnd tava viisil, mis on vastuolus määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artiklil
  31 või
  32 põhinevate keeldude või piirangutega; |
| --- | --- |

z)

investeerimisühing turustab või müüb finantsinstrumente või tegeleb teatavat liiki finantstegevusega või rakendab mõnd tava viisil, mis on vastuolus määruse (EL) nr .../... [MiFIR] artiklil
  31 või
  32 põhinevate keeldude või piirangutega;

| z a) | turu korraldaja või investeerimisühingu juhtorganisse kuuluv füüsiline isik, kellel on teavet käesolevas lõikes osutatud mis tahes rikkumise kohta, otsustab neist rikkumistest pädevale asutusele mitte teatada. |
| --- | --- |

z a)

turu korraldaja või investeerimisühingu juhtorganisse kuuluv füüsiline isik, kellel on teavet käesolevas lõikes osutatud mis tahes rikkumise kohta, otsustab neist rikkumistest pädevale asutusele mitte teatada.

2.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud juhtudel
  näevad nende seadused, määrused või haldussätted ette
  halduskaristused ja -meetmed, mida võib kohaldada,
  hõlmates
  vähemalt järgmist:

| a) | avalik teadaanne, milles on märgitud füüsiline või juriidiline isik ja rikkumise laad; |
| --- | --- |

a)

avalik teadaanne, milles on märgitud füüsiline või juriidiline isik ja rikkumise laad;

| b) | korraldus, millega nõutakse, et füüsiline või juriidiline isik lõpetaks sellise tegevuse ja hoiduks selle tegevuse kordamisest; |
| --- | --- |

b)

korraldus, millega nõutakse, et füüsiline või juriidiline isik lõpetaks sellise tegevuse ja hoiduks selle tegevuse kordamisest;

| c) | investeerimisühingu puhul tegevusloa kehtetuks tunnistamine vastavalt artiklile 8; |
| --- | --- |

c)

investeerimisühingu puhul tegevusloa kehtetuks tunnistamine vastavalt artiklile 8;

| d) | investeerimisühingu juhtorgani mis tahes liikme või mis tahes teise vastutava füüsilise isiku suhtes kehtestatud ajutine
  või alaline
  keeld täita investeerimisühingus
  juhtimisülesandeid
  ; |
| --- | --- |

d)

investeerimisühingu juhtorgani mis tahes liikme või mis tahes teise vastutava füüsilise isiku suhtes kehtestatud ajutine
  või alaline
  keeld täita investeerimisühingus
  juhtimisülesandeid
  ;

| d a) | investeerimisühingu suhtes, kes on reguleeritud turgude, mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide liige või osaline, kehtestatud ajutine keeld; |
| --- | --- |

d a)

investeerimisühingu suhtes, kes on reguleeritud turgude, mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide liige või osaline, kehtestatud ajutine keeld;

| e) | juriidilise isiku puhul rahaline haldussanktsioon kuni
  15 %
  kõnealuse juriidilise isiku aastasest kogukäibest eelmisel majandusaastal; kui juriidiline isik on emaettevõtja tütarettevõtja, on asjaomane aasta kogukäive selline aasta kogukäive, mis tuleneb põhiemaettevõtja konsolideeritud aastaaruandest eelmisel majandusaastal; |
| --- | --- |

e)

juriidilise isiku puhul rahaline haldussanktsioon kuni
  15 %
  kõnealuse juriidilise isiku aastasest kogukäibest eelmisel majandusaastal; kui juriidiline isik on emaettevõtja tütarettevõtja, on asjaomane aasta kogukäive selline aasta kogukäive, mis tuleneb põhiemaettevõtja konsolideeritud aastaaruandest eelmisel majandusaastal;

| f) | füüsilise isiku puhul rahaline haldussanktsioon kuni
  10 000 000 euro
  ulatuses, või liikmesriigis, kus euro ei ole ametlik vääring, vastav summa omavääringus käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva seisuga; |
| --- | --- |

f)

füüsilise isiku puhul rahaline haldussanktsioon kuni
  10 000 000 euro
  ulatuses, või liikmesriigis, kus euro ei ole ametlik vääring, vastav summa omavääringus käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva seisuga;

| g) | rahaline haldussanktsioon, mis vastab kuni
  kümnekordsele
  kasule, mis on saadud sellisest rikkumisest, mille puhul on võimalik kasu kindlaks määrata. |
| --- | --- |

g)

rahaline haldussanktsioon, mis vastab kuni
  kümnekordsele
  kasule, mis on saadud sellisest rikkumisest, mille puhul on võimalik kasu kindlaks määrata.

▐

2 a.
     
  Liikmesriigid võivad volitada pädevaid asutusi kehtestama täiendavaid sanktsioonide tüüpe või kehtestama sanktsioone, mis on suuremad kui lõike 2 punktides e, f ja g osutatud summad, kui need on kooskõlas artikliga 76.

2 b.
     
  Liikmesriigid volitavad pädevaid asutusi kehtestama tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid sanktsioone käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr .../... [MiFIR] rikkumiste eest, millele lõikes 1 ei ole osutatud.

Artikkel 76

Sanktsioonide tõhus kohaldamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et haldussanktsiooni või -meetme laadi ja rahalise haldussanktsiooni suuruse kindlaksmääramisel võtavad pädevad asutused arvesse kõiki asjakohaseid asjaolusid, sealhulgas:

| a) | rikkumise raskus ja kestus; |
| --- | --- |

a)

rikkumise raskus ja kestus;

| b) | vastutava füüsilise või juriidilise isiku vastutuse ulatus; |
| --- | --- |

b)

vastutava füüsilise või juriidilise isiku vastutuse ulatus;

| c) | vastutava füüsilise või juriidilise isiku finantsseisundi tugevus, nagu osutab vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek; |
| --- | --- |

c)

vastutava füüsilise või juriidilise isiku finantsseisundi tugevus, nagu osutab vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek;

| d) | vastutava füüsilise või juriidilise isiku saadud kasu või välditud kahju suurus, kui seda saab kindlaks määrata; |
| --- | --- |

d)

vastutava füüsilise või juriidilise isiku saadud kasu või välditud kahju suurus, kui seda saab kindlaks määrata;

| e) | kolmandate isikute kahju, mis tulenes rikkumisest, kui seda on võimalik kindlaks määrata; |
| --- | --- |

e)

kolmandate isikute kahju, mis tulenes rikkumisest, kui seda on võimalik kindlaks määrata;

| f) | vastutava füüsilise või juriidilise isiku ja pädeva asutuse koostöö tase; |
| --- | --- |

f)

vastutava füüsilise või juriidilise isiku ja pädeva asutuse koostöö tase;

| g) | vastutava füüsilise või juriidilise isiku varasemad rikkumised. |
| --- | --- |

g)

vastutava füüsilise või juriidilise isiku varasemad rikkumised.

2.   ESMA annab
  [...] (68)

  välja suunised pädevatele asutustele kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 16 haldusmeetmete ja -sanktsioonide tüüpide ning rahaliste haldussanktsioonide suuruse kohta.

2 a.
     
  Käesolev artikkel ei piira pädevate asutuste õigust algatada kriminaalmenetlusi või kehtestada kriminaalkaristusi, kui neid on selleks volitatud liikmesriigi õiguse raames. Kõiki kehtestatud kriminaalkaristusi võetakse arvesse iga täiendavalt kohaldatava haldussanktsiooni tüübi ja taseme kindlaksmääramisel.

Artikkel 77

Rikkumistest teatamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused kehtestavad tõhusa korra, et soodustada määruse (EL) nr .../... [MiFIR] sätete ja käesoleva direktiivi rakendamiseks vastu võetud siseriiklike sätete
  võimalikust või tegelikust
  rikkumisest teatamist pädevatele asutustele.

Kõnealune kord hõlmab vähemalt järgmist:

| a) | rikkumisteadete vastuvõtmise erimenetlused ja nende järelkontroll; |
| --- | --- |

a)

rikkumisteadete vastuvõtmise erimenetlused ja nende järelkontroll;

| b) | finantseerimisasutuste nende töötajate asjakohane kaitse, kes teatavad asutuses toimepandud rikkumistest
  , sh vajaduse korral anonüümsus
  ; |
| --- | --- |

b)

finantseerimisasutuste nende töötajate asjakohane kaitse, kes teatavad asutuses toimepandud rikkumistest
  , sh vajaduse korral anonüümsus
  ;

| c) | isikuandmete kaitse, mis hõlmab nii isikut, kes teatab rikkumisest, kui ka füüsilist isikut, kes on väidetavalt vastutav rikkumise toimepanemise eest, kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetega. |
| --- | --- |

c)

isikuandmete kaitse, mis hõlmab nii isikut, kes teatab rikkumisest, kui ka füüsilist isikut, kes on väidetavalt vastutav rikkumise toimepanemise eest, kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetega.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et finantseerimisasutused kehtestavad asjakohase korra, mille kohaselt nende töötajad teatavad rikkumistest ettevõttesiseselt erikanali kaudu.

2 a.
     
  Töötajaid ei tohiks ühegi konfidentsiaalsuseeskirjaga takistada finantseerimisasutuses toime pandud rikkumistest teatamast. Teavet, mis aitab tõestada finantseerimisasutuses toime pandud rikkumisi, ei käsitata enam konfidentsiaalsena ning sellise teabe heauskse avaldamise eest ei võeta teabe avaldanud isikuid mingil moel vastutusele.

▐

Artikkel 79

Kaebuse esitamise õigus

1.   Liikmesriigid tagavad, et määruse (EL) nr .../... [MiFIR] sätete või käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud õigusnormide alusel tehtud otsused on nõuetekohaselt põhjendatud ja nende peale võib esitada kaebuse kohtule. Samuti kehtib kohtule kaebuse esitamise õigus, kui kuue kuu jooksul alates kõiki nõutud andmeid sisaldava tegevusloa taotluse esitamist ei võeta vastu otsust.

2.   Liikmesriigid näevad ette, et üks või mitu järgmist asutust vastavalt siseriiklikule õigusele võivad tarbijate huvides ja kooskõlas siseriikliku õigusega algatada kohtuasja või suunata asja lahendamiseks pädevatele haldusasutustele, et tagada määruse (EL) nr .../... [MiFIR] ja käesoleva direktiivi rakendamist käsitlevate siseriiklike sätete kohaldamine:

| a) | ametiasutused või nende esindajad; |
| --- | --- |

a)

ametiasutused või nende esindajad;

| b) | tarbijaorganisatsioonid, kellel on õigustatud huvi tarbijaid kaitsta; |
| --- | --- |

b)

tarbijaorganisatsioonid, kellel on õigustatud huvi tarbijaid kaitsta;

| c) | kutseorganisatsioonid, kellel on õigustatud huvi oma liikmete kaitseks meetmeid võtta. |
| --- | --- |

c)

kutseorganisatsioonid, kellel on õigustatud huvi oma liikmete kaitseks meetmeid võtta.

Artikkel 80

Kohtuväline mehhanism investorite kaebuste lahendamiseks

1.   Liikmesriigid tagavad tulemuslike ja tõhusate kaebuste lahendamise ja heastamismenetluste kehtestamise tarbijate vaidluste kohtuväliseks lahendamiseks seoses investeerimis- ja kõrvalteenuste osutamisega investeerimisühingute poolt, kasutades selleks võimaluse korral olemasolevaid asutusi. Lisaks tagavad liikmesriigid, et kõik investeerimisühingud on seotud ühe või mitme kaebuste lahendamise ja heastamismenetlusi rakendava asutusega.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kõnealused asutused teevad piiriüleste vaidluste lahendamiseks aktiivset koostööd teiste liikmesriikide sarnaste asutustega.

3.   Pädevad asutused teavitavad ESMAt lõikes 1 osutatud kaebuste lahendamise ja heastamismenetlustest, mis on nende jurisdiktsioonis kättesaadavad.

ESMA avaldab kõigi kohtuväliste mehhanismide loendi oma veebisaidil ja ajakohastab seda.

Artikkel 81

Ametisaladus

1.   Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused, kõik isikud, kes töötavad või on töötanud pädevates asutustes või üksustes, kellele on delegeeritud ülesanded vastavalt artikli 69 lõikele 2, samuti pädevate asutuste määratud audiitorid ja eksperdid on kohustatud hoidma ametisaladust. Nad ei avalda muude kui siseriikliku kriminaalõiguse valdkonda kuuluvate või käesoleva direktiivi
  või määruse (EL) nr.../... [MiFIR]
  muude sätetega reguleeritud juhtumite puhul konfidentsiaalset teavet, mida nad on võinud saada oma ülesandeid täites, välja arvatud kokkuvõttena või sellises üldises vormis, mille põhjal üksikuid investeerimisühinguid, turu korraldajaid, reguleeritud turge ega muid isikuid ei saa identifitseerida.

2.   Investeerimisühingu, turu korraldaja või reguleeritud turu suhtes pankroti väljakuulutamise või sundlõpetamise korral võib avaldada tsiviil- ja kaubandusõiguse menetluse käigus konfidentsiaalset teavet, mis on vajalik menetluse läbiviimiseks ning mis ei hõlma kolmandaid isikuid.

3.   Ilma et see piiraks siseriikliku kriminaalõiguse sätteid, võivad pädevad asutused, organid või muud füüsilised või juriidilised isikud, kes saavad käesoleva direktiivi
  või määruse (EL) nr .../... [MiFIR]
  kohaselt konfidentsiaalset teavet, kasutada seda üksnes oma kohustuste täitmisel ja oma ülesannete täitmiseks, pädevate asutuste puhul käesoleva direktiivi
  või määruse (EL) nr .../... [MiFIR]
  reguleerimisalas või muude asutuste, organite või füüsiliste või juriidiliste isikute puhul eesmärgil, mille jaoks kõnealune teave neile esitati ja/või haldus- või kohtumenetluse kontekstis, mis on seotud just kõnealuste ülesannete täitmisega. Teavet edastava pädev asutuse või muu asutuse, organi või isiku nõusolekul võib teavet saav asutus kasutada seda siiski muudel eesmärkidel.

4.   Käesoleva direktiivi
  või määruse (EL) nr .../... [MiFIR]
  kohaselt saadud, vahetatud või edastatud konfidentsiaalse teabe kohta kehtib käesolevas artiklis sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustus. Käesolev artikkel ei takista siiski pädevaid asutusi vahetamast või edastamast konfidentsiaalset teavet kooskõlas käesoleva direktiivi
  või määruse (EL) nr .../... [MiFIR]
  ja teiste
  direktiivide või määrustega
  , mida kohaldatakse investeerimisühingute, krediidiasutuste, pensionifondide, eurofondide, kindlustus- ja edasikindlustusvahendajate, kindlustusandjate, reguleeritud turgude või turu korraldajate suhtes või muul viisil teabe edastanud pädeva asutuse, muu asutuse või organi või füüsilise või juriidilise isiku nõusolekul.

5.   Käesolev artikkel ei takista pädevatel asutustel kooskõlas siseriikliku õigusega vahetamast või edastamast konfidentsiaalset teavet, mida ei ole saadud teise liikmesriigi pädevalt asutuselt.

Artikkel 82

Suhted audiitoritega

1.   Liikmesriigid näevad ette vähemalt selle, et isikud, kellel on tegevusluba vastavalt nõukogu 10. aprilli 1984. aasta kaheksandale direktiivile 84/253/EMÜ raamatupidamisdokumentide seadusjärgse auditeerimise eest vastutavate isikute tunnustamise kohta (69), ning kes täidavad investeerimisühingus ülesannet, mida on kirjeldatud nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljanda direktiivi 78/660/EMÜ (teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruannete kohta) (70) artiklis 51, direktiivi 83/349/EMÜ artiklis 37 või direktiivi 2009/65/EÜ artiklis 73, või mis tahes muud õigusaktidega ettenähtud ülesannet, on kohustatud teatama pädevale asutusele viivitamata ettevõtjat puudutavatest asjaoludest või otsustest, mis on nimetatud isikule kõnealuse ülesande täitmise käigus selgunud ja mis võib:

| a) | anda tunnistust tegevusloa andmise tingimuste või investeerimisühingute tegevust sätestavate õigus- ja haldusnormide olulisest rikkumisest; |
| --- | --- |

a)

anda tunnistust tegevusloa andmise tingimuste või investeerimisühingute tegevust sätestavate õigus- ja haldusnormide olulisest rikkumisest;

| b) | mõjutada investeerimisühingu pidevat toimimist; |
| --- | --- |

b)

mõjutada investeerimisühingu pidevat toimimist;

| c) | viia raamatupidamisaruannete kinnitamata jätmiseni või märkustega kinnitamiseni. |
| --- | --- |

c)

viia raamatupidamisaruannete kinnitamata jätmiseni või märkustega kinnitamiseni.

Samuti on nimetatud isik kohustatud aru andma kõikidest esimeses lõigus märgitud tööülesannete täitmise käigus temale teatavaks saanud asjaoludest ja otsustest äriühingus, millel on tihedad sidemed investeerimisühinguga, kus ta oma nimetatud ülesandeid täidab.

2.   Kui isikud, kes on saanud direktiivi 84/253/EMÜ kohase tegevusloa, edastavad pädevatele asutustele mis tahes lõikes 1 osutatud asjaolude või otsuste kohta informatsiooni heauskselt, ei käsitleta seda teabe avaldamisele lepinguga või õigusnormidega kehtestatud piirangute rikkumisena ning nimetatud isikud ei kanna selle eest mingit vastutust.

II   PEATÜKK

LIIKMESRIIKIDE PÄDEVATE ASUTUSTE VAHELINE KOOSTÖÖ JA KOOSTÖÖ ESMAGA

Artikkel 83

Koostöökohustus

1.   Eri liikmesriikide pädevad asutused teevad käesolevast direktiivist
  või määrusest (EL) nr .../... [MiFIR]
  tulenevate ülesannete täitmiseks vajaduse korral koostööd, kasutades käesolevas direktiivis
  või määruses (EL) nr .../... [MiFIR]
  või siseriiklikes õigusaktides sätestatud volitusi.

Pädevad asutused abistavad teiste liikmesriikide pädevaid asutusi. Eelkõige vahetatakse teavet ja tehakse koostööd uurimis- või järelevalvetegevuse käigus.

Koostöö ning eelkõige teabevahetuse soodustamiseks ja kiirendamiseks määravad liikmesriigid ühe pädeva asutuse kontaktpunktiks käesoleva direktiivi
  ja määruse (EL) nr .../... [MiFIR]
  rakendamisel. Liikmesriigid teevad komisjonile, ESMA-le ja teistele liikmesriikidele teatavaks nende ametiasutuste nimed, kes käesoleva lõike kohaselt on määratud võtma vastu taotlusi teabevahetuse või koostöö kohta. ESMA avaldab kõnealuste ametiasutuste loendi oma veebisaidil ja ajakohastab seda.

2.   Kui vastuvõtva liikmesriigi väärtpaberiturgude olukorda arvesse võttes on vastuvõtvas liikmesriigis sisse seatud reguleeritud turu, mitmepoolse kauplemissüsteemi ja organiseeritud kauplemissüsteemi toimingud omandanud kõnealuse vastuvõtva liikmesriigi väärtpaberiturgude toimimise ja sealse investorite kaitse seisukohast olulise tähtsuse, kehtestavad reguleeritud turu päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused proportsionaalse koostöökorra.

3.   Liikmesriigid võtavad vajalikud haldus- ja korralduslikud meetmed, et hõlbustada lõikes 1 sätestatud abi osutamist.

Pädevad asutused võivad kasutada oma volitusi koostööks isegi juhul, kui uuritav tegevus ei kujuta endast ühegi kõnealuses liikmesriigis kehtiva õigusakti rikkumist.

4.   Kui pädeval asutusel on alust kahtlustada, et tema järelevalve alla mittekuuluvad üksused on teostanud või teostavad teise liikmesriigi territooriumil käesoleva direktiivi
  või määruse (EL) nr .../... [MiFIR]
  sätetega vastuolus olevat tegevust, teatab ta sellest võimalikult täpselt teise liikmesriigi pädevale asutusele ja ESMA-le. Teabe saanud pädev asutus võtab asjakohased meetmed. Ta teavitab teabe esitanud pädevat asutust ja ESMAt meetme lõpptulemusest ning võimaluse korral ka olulistest vahetulemustest. Käesolev lõige ei piira teavet edastanud pädeva asutuse volitusi.

5.   Ilma et see piiraks lõikeid 1 ja 4, teavitavad pädevad asutused ESMAt ja teisi pädevaid asutusi järgmistest üksikasjadest:

| a) | kõigist nõuetest positsioonide või riskipositsioonide vähendamiseks kooskõlas artikli 72 lõike 1 punktiga f; |
| --- | --- |

a)

kõigist nõuetest positsioonide või riskipositsioonide vähendamiseks kooskõlas artikli 72 lõike 1 punktiga f;

| b) | isikute suhtes kehtestatud piirangutest seoses teatava finantsinstrumendi omandamisega kooskõlas artikli 72 lõike 1 punktiga g. |
| --- | --- |

b)

isikute suhtes kehtestatud piirangutest seoses teatava finantsinstrumendi omandamisega kooskõlas artikli 72 lõike 1 punktiga g.

Kõnealune teavitamine hõlmab vajaduse korral artikli 72 lõike 1 punkti f kohase nõude üksikasju, sealhulgas ka teavet isikut või isikute kohta, kellele nõue adresseeriti ning selle põhjusi, samuti artikli 72 lõike 1 punkti g kohaselt kehtestatud piirangute ulatust, sealhulgas ka teavet asjaomase isiku või isikute kategooria kohta, asjaomaste finantsinstrumentide kohta, mis tahes kvantitatiivsete piirangute või piirmäärade kohta, näiteks maksimaalne lepingute arv, mis isikud võivad sõlmida,
  või kehtivaid positsioone,
  ning erandite ja põhjuste kohta.

Teatis esitatakse vähemalt 24 tundi enne kavandatud meetmete jõustumist. Eriolukorras võib pädev asutus esitada teatise vähem kui 24 tundi enne kavandatud meetmete jõustumist, kui ei ole võimalik seda teha 24 tundi enne jõustumist.

Liikmesriigi pädev asutus, kes saab käesoleva lõike kohase teatise, võib võtta artikli 72 lõike 1 punktide f või g kohaseid meetmeid, kui ta jõuab seisukohale, et kõnealused meetmed on vajalikud teise pädeva asutuse eesmärgi saavutamiseks. Pädev asutus esitab käesoleva lõike kohase teatise ka siis, kui ta teeb ettepaneku meetmete võtmiseks.

Kui punktide a või b kohane meede on seotud energia hulgimüügitoodetega, teavitab pädev asutus ka määruse (EÜ) nr 713/2009 alusel asutatud Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametit.

6.   Seoses saastekvootidega peaksid pädevad asutused tegema koostööd hetke- ja oksjoniturgude järelevalve eest vastutavate ametiasutustega ning pädevate asutuste, registrihaldajate ja muude ametiasutustega, kes teostavad järelevalvet vastavuse üle direktiivi 2003/87/EÜ sätetele, nii et kõnealused asutused saaksid saastekvootide turgudest koondülevaate.

7.   Komisjonile antakse volitused võtta
  pärast ESMAga konsulteerimist
  vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 94 seoses meetmetega, millega kehtestatakse kriteeriumid, mille kohaselt reguleeritud turu tegevust vastuvõtvas liikmesriigis võib käsitada väärtpaberituru toimimise ja investorite kaitse seisukohast kõnealuses vastuvõtvas liikmesriigis olulist tähtsust omavana.

8.
     ESMA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada standardvormid, -mallid ja -menetlused seoses lõikes 2 osutatud koostöökorraga.

ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile
  [...] (71)

  .

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

Artikkel 84

Pädevate asutuste koostöö järelevalvetegevuse, kohapealsete kontrollide ja uurimise alal

1.   Ühe liikmesriigi pädev asutus võib taotleda teise liikmesriigi pädeva asutuse koostööd järelevalvetegevuse, kohapealse kontrolli või uurimise alal. Investeerimisühingute puhul, mis on reguleeritud turu kaugliikmed, võib reguleeritud turu pädev asutus otsustada nende poole otse pöörduda, millisel juhul ta teavitab vastavalt kaugliikme päritoluliikmesriigi pädevat asutust.

Kui pädev asutus saab taotluse seoses kohapealse kontrolli või uurimisega, toimib ta oma volituste raames järgmiselt:

| a) | teostab kontrolli või uurimist ise; lubab kontrolli või uurimist teostada taotleval asutusel; |
| --- | --- |

a)

teostab kontrolli või uurimist ise; lubab kontrolli või uurimist teostada taotleval asutusel;

| b) | lubab kontrolli või uurimist teostada audiitoritel või ekspertidel. |
| --- | --- |

b)

lubab kontrolli või uurimist teostada audiitoritel või ekspertidel.

2.   Järelevalvetavade lähendamiseks võib ESMA-l osaleda järelevalvekolleegiumide tegevuses, sealhulgas kohapealsetes kontrollides või uurimistes, mida teostavad koos kaks või enam pädevat asutust määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 21 kohaselt.

3.   ESMA Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada, millist teavet tuleb pädevate asutuste vahel vahetada, kui nad teevad koostööd järelevalvetegevuse, kohapealse kontrolli ja uurimiste alal.

ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile
  [...] (72)

  . Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid
  kooskõlas
  määruse (EL) nr 1095/2010
  artiklitega
  10–14.

4.   ESMA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada standardvormid, -mallid ja -menetlused pädevate asutuste koostööks järelevalvetegevuse, kohapealse kontrolli või uurimiste alal.

ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile
  [...] (72)

  .

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

Artikkel 85

Teabevahetus

1.   Liikmesriikide pädevad asutused, mis on määratud artikli 83 lõike 1 kohaselt kontaktpunktideks käesoleva direktiivi
  ja määruse (EL) nr .../... [MiFIR]
  tähenduses, varustavad üksteist viivitamata teabega, mis on vajalik vastavalt artikli 69 lõikele 1 määratud pädevate asutuste ülesannete täitmiseks, mis on kehtestatud käesoleva direktiivi
  või määruse (EL) nr .../... [MiFIR]
  alusel vastuvõetud sätetega.

Pädevad asutused, mis vahetavad käesoleva direktiivi
  või määruse (EL) nr .../... [MiFIR]
  alusel teavet teiste pädevate asutustega, võivad teabe edastamise ajal ära märkida, et kõnealust teavet ei tohi avalikustada ilma nende otsese nõusolekuta, millest tulenevalt kõnealust teavet võib vahetada üksnes eesmärkidel, milleks nimetatud asutused annavad oma nõusoleku.

2.   Pädev asutus võib pärast kontaktpunktiks määramist edastada lõike 1 ja artiklite 82 ja 92 alusel saadud teavet artiklis 74 nimetatud asutustele. Nad ei edasta seda teistele asutustele või füüsilistele ja juriidilistele isikutele ilma selle avalikustanud pädevate asutuste otsese nõusolekuta ja üksnes nende asutustega kokkulepitud eesmärkidel, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel. Viimasel juhul teavitab kontaktpunkt viivitamata teabe saatnud kontaktpunkti.

3.   Artiklis 74 nimetatud asutused ning muud asutused või füüsilised ja juriidilised isikud, kes saavad konfidentsiaalset informatsiooni vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 või artiklitele 82 ja 92, võivad seda kasutada üksnes oma kohustustega seoses, eelkõige:

| a) | kontrollimaks, kas investeerimisühingute äritegevuse alustamise tingimused on täidetud, ning hõlbustamaks kõnealuse äritegevuse korralduse konsolideeritud või konsolideerimata jälgimist, eriti direktiivis 93/6/EMÜ kehtestatud kapitali adekvaatsuse nõuete, samuti juhtimis- ja raamatupidamisarvestuse korra ja sisekontrollimehhanismide osas; |
| --- | --- |

a)

kontrollimaks, kas investeerimisühingute äritegevuse alustamise tingimused on täidetud, ning hõlbustamaks kõnealuse äritegevuse korralduse konsolideeritud või konsolideerimata jälgimist, eriti direktiivis 93/6/EMÜ kehtestatud kapitali adekvaatsuse nõuete, samuti juhtimis- ja raamatupidamisarvestuse korra ja sisekontrollimehhanismide osas;

| b) | teostamaks järelevalvet kauplemiskohtade nõuetekohase toimimise üle; |
| --- | --- |

b)

teostamaks järelevalvet kauplemiskohtade nõuetekohase toimimise üle;

| c) | rakendamaks sanktsioone; |
| --- | --- |

c)

rakendamaks sanktsioone;

| d) | pädevate asutuste otsuste peale esitatud halduskaebuste korral; |
| --- | --- |

d)

pädevate asutuste otsuste peale esitatud halduskaebuste korral;

| e) | artikli 79 alusel algatatud kohtumenetlustes; |
| --- | --- |

e)

artikli 79 alusel algatatud kohtumenetlustes;

| f) | artiklis 80 sätestatud investorite kaebuste lahendamise kohtuvälises mehhanismis. |
| --- | --- |

f)

artiklis 80 sätestatud investorite kaebuste lahendamise kohtuvälises mehhanismis.

4.   ESMA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada teabe vahetamiseks standardvormid, -mallid ja -menetlused.

ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile
  [...] (73)

  .

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

5.   Käesoleva artikliga ega artiklitega 81 või 92 ei takistata pädeval asutusel edastada ESMA-le, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule, keskpankadele, Euroopa Keskpankade Süsteemile ja Euroopa Keskpangale ning vajaduse korral muudele ametiasutustele, kes vastutavad makse- ja arveldussüsteemide järelevalve eest, konfidentsiaalset teavet, mis on ette nähtud nende ülesannete täitmiseks; samuti ei takistata kõnealustel asutustel ega organitel edastada pädevatele asutustele teavet, mida need võivad vajada käesolevas direktiivis
  või määrusese (EL) nr .../... [MiFIR]
  sätestatud ülesannete täitmiseks.

Artikkel 86

Siduv vahendusmenetlus

1.   Pädevad asutused võivad teatada ESMA-le juhtudest, kui järgnevaga seotud taotlus on tagasi lükatud või kui sellele ei ole mõistliku aja jooksul vastatud:

| -a) | artikli 83 kohane taotlus koostööks; |
| --- | --- |

-a)

artikli 83 kohane taotlus koostööks;

| a) | artikli 84 kohane taotlus järelevalvetegevuse läbiviimiseks, kohapealseks kontrolliks või uurimiseks; artikli 85 kohane taotlus teabe vahetamiseks. |
| --- | --- |

a)

artikli 84 kohane taotlus järelevalvetegevuse läbiviimiseks, kohapealseks kontrolliks või uurimiseks; artikli 85 kohane taotlus teabe vahetamiseks.

1 a.
     
  Samuti võivad pädevad asutused pöörduda ESMA poole olukordades, kus pädev asutus ei nõustu teise liikmesriigi pädeva asutuse võetavate meetmete menetluse või sisuga või selliste meetmete võtmatajätmisega seoses käesoleva direktiivi või määruse (EL) nr .../... [MiFIR] mis tahes sätetega.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel võib ESMA võtta meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 19, ilma et see piiraks artikliga 87 ette nähtud teabe taotluse tagasilükkamise võimaluse ning sellistel juhtudel määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 17 kohaselt ESMA võetud meetmete kohaldamist.

Artikkel 87

Keeldumine koostööst

Pädev asutus võib keelduda koostöötaotluse alusel uurimise, kohapealse kontrolli või järelevalvetegevuse teostamisest vastavalt artiklile 88 või teabevahetusest vastavalt artiklile 85 üksnes juhul, kui:

| -a) | kõnealune uurimine, kohapealne kontroll, järelevalvetegevus või teabevahetus võib kahjustada taotluse saanud liikmesriigi suveräänsust, julgeolekut või avalikku korda; |
| --- | --- |

-a)

kõnealune uurimine, kohapealne kontroll, järelevalvetegevus või teabevahetus võib kahjustada taotluse saanud liikmesriigi suveräänsust, julgeolekut või avalikku korda;

| a) | sama tegevuse ja samade isikute suhtes on juba algatatud kohtumenetlus taotluse saanud liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

sama tegevuse ja samade isikute suhtes on juba algatatud kohtumenetlus taotluse saanud liikmesriigis;

| b) | taotluse saanud liikmesriigis on seoses samade isikute ja samade tegevustega lõplik kohtuotsus juba välja kuulutatud. |
| --- | --- |

b)

taotluse saanud liikmesriigis on seoses samade isikute ja samade tegevustega lõplik kohtuotsus juba välja kuulutatud.

Sellise keeldumise korral teavitab pädev asutus taotlevat pädevat asutust ja ESMAt, esitades võimalikult üksikasjalikud andmed.

Artikkel 88

Konsulteerimine enne tegevusloa andmist

1.   Teise asjassepuutuva liikmesriigi pädevate asutustega peetakse enne investeerimisühingule tegevusloa andmist nõu, kui investeerimisühing kuulub ühte järgmistest kategooriatest:

| a) | teises liikmesriigis tegevusluba omava investeerimisühingu või krediidiasutuse tütarettevõtja; |
| --- | --- |

a)

teises liikmesriigis tegevusluba omava investeerimisühingu või krediidiasutuse tütarettevõtja;

| b) | teises liikmesriigis tegevusluba omava investeerimisühingu või krediidiasutuse emaettevõtja tütarettevõtja; |
| --- | --- |

b)

teises liikmesriigis tegevusluba omava investeerimisühingu või krediidiasutuse emaettevõtja tütarettevõtja;

| c) | samade füüsiliste või juriidiliste isikute kontrolli all, kes kontrollivad teises liikmesriigis tegevusluba omavat investeerimisühingut või krediidiasutust. |
| --- | --- |

c)

samade füüsiliste või juriidiliste isikute kontrolli all, kes kontrollivad teises liikmesriigis tegevusluba omavat investeerimisühingut või krediidiasutust.

2.   Krediidiasutuste või kindlustusandjate järelevalve eest vastutava liikmesriigi pädeva asutusega tuleb konsulteerida enne tegevusloa andmist investeerimisühingule:

| a) | mis on
  Euroopa Liidus
  tegevusloa saanud krediidiasutuse või kindlustusandja tütarettevõtja; |
| --- | --- |

a)

mis on
  Euroopa Liidus
  tegevusloa saanud krediidiasutuse või kindlustusandja tütarettevõtja;

| b) | mis on
  Euroopa Liidus
  tegevusloa saanud krediidiasutuse või kindlustusandja emaettevõtja tütarettevõtja; |
| --- | --- |

b)

mis on
  Euroopa Liidus
  tegevusloa saanud krediidiasutuse või kindlustusandja emaettevõtja tütarettevõtja;

| c) | mida kontrollib sama füüsiline või juriidiline isik, kes kontrollib
  Euroopa Liidus
  tegevusloa saanud krediidiasutust või kindlustusandjat. |
| --- | --- |

c)

mida kontrollib sama füüsiline või juriidiline isik, kes kontrollib
  Euroopa Liidus
  tegevusloa saanud krediidiasutust või kindlustusandjat.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud pädevad asutused konsulteerivad üksteisega eelkõige aktsionäride või liikmete sobivuse ning sama grupi teise üksuse tegeliku juhtimisega tegelevate isikute maine ja kogemuse hindamisel. Nad edastavad üksteisele kõik andmed aktsionäride või liikmete sobivuse ja sama grupi teise üksuse tegeliku juhtimisega tegelevate isikute maine ja kogemuse kohta, mis on olulised teistele tegevusloa andmisega seotud pädevatele asutustele ja tegutsemistingimuste järgimise pideva hindamise jaoks.

4.   ESMA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada standardvormid, -mallid ja -menetlused konsulteerimiseks teiste pädevate asutustega enne tegevusloa andmist.

ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile
  [...] (74)

  .

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

Artikkel 89

Vastuvõtvate liikmesriikide volitused

1.   Vastuvõtvad liikmesriigid sätestavad, et pädev asutus võib statistika eesmärgil nõuda kõigilt investeerimisühingutelt, kellel on filiaalid nende territooriumil, et nad esitavad neile oma filiaalide tegevuse kohta korrapäraselt aruandeid.

2.   Käesolevas direktiivis sätestatud kohustusi täites sätestavad vastuvõtvad liikmesriigid, et pädev asutus võib nõuda, et investeerimisühingute filiaalid esitavad teabe, mis on vajalik kontrollimaks nende vastavust vastuvõtva liikmesriigi kehtestatud standarditele, mida kohaldatakse nende suhtes artikli 37 lõikes 8 ettenähtud juhtudel. Kõnealused nõuded ei tohi olla rangemad kui need, mida sama liikmesriik kehtestab liikmesriigis asutatud ühingute suhtes kontrollimaks nende vastavust samadele standarditele.

Artikkel 90

Vastuvõtvate liikmesriikide võetavad ettevaatusabinõud

1.   Kui vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel on selge ja tõendatav alus arvata, et tema territooriumi piires teenuste osutamise vabaduse alusel tegutsev investeerimisühing rikub käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätetest tulenevaid kohustusi või et tema territooriumi piires filiaali omav investeerimisühing rikub käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätetest tulenevaid kohustusi, mis ei anna vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele volitusi, suunab ta kõnesolevad küsimused päritoluliikmesriigi pädevale asutusele.

Kui päritoluliikmesriigi pädeva asutuse võetud meetmetele vaatamata või selliste meetmete ebapiisavaks osutumise tõttu tegutseb investeerimisühing jätkuvalt viisil, mis kahjustab selgelt vastuvõtva liikmesriigi investorite huve või turgude nõuetekohast toimimist, kohaldatakse järgmist:

| a) | vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võtab pärast päritoluliikmesriigi pädeva asutuse teavitamist kõik asjakohased meetmed, mis on vajalikud investorite kaitseks ja turgude nõuetekohaseks toimimiseks ja mille hulka kuulub ka võimalus takistada eeskirju rikkuvatel investeerimisühingutel mis tahes edasiste tehingute algatamist vastuvõtva liikmesriigi territooriumil. Nendest meetmetest teatatakse viivitamata komisjonile ja ESMA-le; ning |
| --- | --- |

a)

vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võtab pärast päritoluliikmesriigi pädeva asutuse teavitamist kõik asjakohased meetmed, mis on vajalikud investorite kaitseks ja turgude nõuetekohaseks toimimiseks ja mille hulka kuulub ka võimalus takistada eeskirju rikkuvatel investeerimisühingutel mis tahes edasiste tehingute algatamist vastuvõtva liikmesriigi territooriumil. Nendest meetmetest teatatakse viivitamata komisjonile ja ESMA-le; ning

| b) | vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võib esitada kõnealuse küsimuse lahendamiseks ESMA-le, kes võib võtta meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 19 antud volitustele. |
| --- | --- |

b)

vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võib esitada kõnealuse küsimuse lahendamiseks ESMA-le, kes võib võtta meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 19 antud volitustele.

2.   Kui vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused teevad kindlaks, et selle riigi territooriumil filiaali omav investeerimisühing rikub õigusnorme, mis on kõnealuses liikmesriigis kehtestatud käesoleva direktiivi nende sätete alusel, mis annavad volitused vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, nõuavad kõnealused asutused asjaomaselt investeerimisühingult õigusvastase tegevuse lõpetamist.

Kui kõnealune investeerimisühing ei võta vajalikke meetmeid, võtavad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused kõik asjakohased meetmed tagamaks, et kõnealune investeerimisühing lõpetab oma õigusvastase tegevuse. Nende meetmete laad teatatakse päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele.

Kui investeerimisühing jätkab vastuvõtva liikmesriigi võetud meetmetele vaatamata vastuvõtvas liikmesriigis kehtivate esimeses lõigus osutatud õigusnormide rikkumist, võtab vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus pärast päritoluliikmesriigi pädeva asutuse teavitamist kõik asjakohased meetmed, mis on vajalikud investorite kaitseks ja turgude nõuetekohaseks toimimiseks. Nendest meetmetest teatatakse viivitamata komisjonile ja ESMA-le.

Lisaks võib vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus esitada kõnealuse küsimuse lahendamiseks ESMA-le, kes võib võtta meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 19 antud volitustele.

3.   Kui reguleeritud turu, mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel on selge ja tõendatav alus arvata, et kõnealune reguleeritud turg, mitmepoolne kauplemissüsteem või organiseeritud kauplemissüsteem rikub käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätetest tulenevaid kohustusi, suunab ta kõnealused küsimused reguleeritud turu, mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi päritoluliikmesriigi pädevale asutusele.

Kui päritoluliikmesriigi pädeva asutuse võetud meetmetele vaatamata või selliste meetmete ebapiisavaks osutumise tõttu tegutseb nimetatud reguleeritud turg või mitmepoolne kauplemissüsteem jätkuvalt viisil, mis kahjustab selgelt vastuvõtva liikmesriigi investorite huve või turgude nõuetekohast toimimist, võtab vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus pärast päritoluliikmesriigi pädeva asutuse teavitamist kõik asjakohased meetmed, mis on vajalikud investorite kaitseks ja turgude nõuetekohaseks toimimiseks ja mis sisaldavad võimalust takistada asjaomasel reguleeritud turul või mitmepoolsel kauplemissüsteemil tegemast oma süsteemi kättesaadavaks kaugliikmetele või vastuvõtvas liikmesriigis asutatud osalistele. Nendest meetmetest teatatakse viivitamata komisjonile ja ESMA-le.

Lisaks võib vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus esitada kõnealuse küsimuse lahendamiseks ESMA-le, kes võib võtta meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 19 antud volitustele.

4.   Kõik meetmed, mis on võetud vastavalt lõigetele 1, 2 ja 3 ning sisaldavad sanktsioone või kitsendusi investeerimisühingu või reguleeritud turu tegevuse suhtes, peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud ja kõnealusele investeerimisühingule või reguleeritud turule teatavaks tehtud.

Artikkel 91

Koostöö ja teabevahetus ESMAga Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi raames ning Euroopa Keskpankade Süsteemiga

| -1 a. | Pädevate asutuste kui Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi osaliste koostöö põhineb usaldusel ja täielikul üksteise austamisel ning seda eelkõige nende ja teiste Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi osaliste vahel asjakohase ja usaldusväärse teabe liikumise tagamisel kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 3 kohase lojaalse koostöö põhimõttega. |
| --- | --- |

-1 a.

Pädevate asutuste kui Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi osaliste koostöö põhineb usaldusel ja täielikul üksteise austamisel ning seda eelkõige nende ja teiste Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi osaliste vahel asjakohase ja usaldusväärse teabe liikumise tagamisel kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 3 kohase lojaalse koostöö põhimõttega.

| 1. | Pädevad asutused teevad käesoleva direktiivi kohaldamisel koostööd ESMAga kooskõlas määrusega (EL) nr 1095/2010. |
| --- | --- |

1.

Pädevad asutused teevad käesoleva direktiivi kohaldamisel koostööd ESMAga kooskõlas määrusega (EL) nr 1095/2010.

| 2. | Pädevad asutused esitavad ESMA-le viivitamata kogu teabe, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks käesoleva direktiivi
  ja määruse (EL) nr .../... [MiFIR]
  kohaselt
  ning vastavalt määrusele (EL) nr 1095/2010, ja esitavad vajaduse korral Euroopa Keskpankade Süsteemi keskpankadele kogu teabe, mis on nende ülesannete täitmiseks vajalik
  . |
| --- | --- |

2.

Pädevad asutused esitavad ESMA-le viivitamata kogu teabe, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks käesoleva direktiivi
  ja määruse (EL) nr .../... [MiFIR]
  kohaselt
  ning vastavalt määrusele (EL) nr 1095/2010, ja esitavad vajaduse korral Euroopa Keskpankade Süsteemi keskpankadele kogu teabe, mis on nende ülesannete täitmiseks vajalik
  .

Artikkel 91 a

Andmekaitse

Käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr .../... [MiFIR] raames toimuva isikuandmete liikmesriikidepoolse töötlemise suhtes kohaldavad pädevad asutused direktiivi 95/46/EÜ sätteid ja selle direktiivi rakendamiseks vastu võetud liikmesriikide eeskirju. Isikuandmete töötlemisel käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr .../... [MiFIR] raames täidab ESMA määruse (EÜ) nr 45/2001 sätteid.

Artikkel 91 b

Välkkauplemist käsitlev ESMA nõuandev komisjon

ESMA moodustab 30. juuniks 2014. aastal liikmesriikide ekspertidest koosneva nõuandva komisjoni, et määrata kindlaks välkkauplemise suundumused, mis võivad endast kujutada turuga manipuleerimist, eesmärgiga

| a) | suurendada ESMA välkkauplemise-alaseid teadmisi; ning |
| --- | --- |

a)

suurendada ESMA välkkauplemise-alaseid teadmisi; ning

| b) | luua määruse (EL) nr .../... [turu kuritarvitamise määrus] artikli 5 lõike 1 a kohaldamiseks välkkauplemisega seotud kuritarvituste loend, mis hõlmab muu hulgast tüssamist, noteeringutega üleujutamist ja eksitamist. |
| --- | --- |

b)

luua määruse (EL) nr .../... [turu kuritarvitamise määrus] artikli 5 lõike 1 a kohaldamiseks välkkauplemisega seotud kuritarvituste loend, mis hõlmab muu hulgast tüssamist, noteeringutega üleujutamist ja eksitamist.

Artikkel 91 c

Finantsturgude tehnoloogiat käsitlev ESMA nõuandev komisjon

ESMA moodustab 30. juuniks 2014 liikmesriikide ekspertidest koosneva nõuandva komitee, kes teeb kindlaks, millised tehnoloogilised suundumused turgudel võivad põhjustada turu kuritarvitamist või turuga manipuleerimist, eesmärgiga

| a) | suurendada ESMA teadmisi kauplemisstrateegiatega seotud uutest tehnoloogiatest ja nende kuritarvitamise võimalustest; |
| --- | --- |

a)

suurendada ESMA teadmisi kauplemisstrateegiatega seotud uutest tehnoloogiatest ja nende kuritarvitamise võimalustest;

| b) | täiendada juba tuvastatud kuritegelike tavade loetelu, mis on eelkõige seotud välkkauplemise strateegiatega; ning |
| --- | --- |

b)

täiendada juba tuvastatud kuritegelike tavade loetelu, mis on eelkõige seotud välkkauplemise strateegiatega; ning

| c) | hinnata eri kauplemiskohtade lähenemisviiside tulemuslikkust uute kauplemistavadega seotud riskide juhtimisel. |
| --- | --- |

c)

hinnata eri kauplemiskohtade lähenemisviiside tulemuslikkust uute kauplemistavadega seotud riskide juhtimisel.

Esimese lõigu punktis c osutatud hinnangu tulemusel koostab ESMA liidu finantsturgudel rakendatavate heade tavade kohta lisasuunised.

III   PEATÜKK

KOOSTÖÖ KOLMANDATE RIIKIDEGA

Artikkel 92

Teabevahetus kolmandate riikidega

1.   Liikmesriigid ja vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 33 ESMA võivad sõlmida kolmandate riikide pädevate asutustega teabevahetust käsitlevaid koostöölepinguid üksnes tingimusel, et edastatava teabe kohta kehtivad vähemalt samaväärsed ametisaladuse hoidmise tagatised, nagu on ette nähtud artikliga 81. Kõnealune teabevahetus peab olema ette nähtud kõnealuste pädevate asutuste ülesannete täitmiseks.

Isikuandmeid edastab liikmesriik kolmandale riigile kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ IV peatükiga.

ESMA edastab kolmandale riigile isikuandmeid kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 9.

Liikmesriigid ja ESMA võivad sõlmida ka koostöölepinguid teabevahetuseks kolmandate riikide asutuste, organite ja füüsiliste või juriidiliste isikutega, kes vastutavad ühe või mitme järgmise valdkonna eest:

| a) | krediidiasutuste, muude finantseerimisasutuste ja kindlustusandjate ning finantsturgude järelevalve; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuste, muude finantseerimisasutuste ja kindlustusandjate ning finantsturgude järelevalve;

| b) | investeerimisühingute likvideerimis- ja pankrotimenetlused ning muud samalaadsed menetlused; |
| --- | --- |

b)

investeerimisühingute likvideerimis- ja pankrotimenetlused ning muud samalaadsed menetlused;

| c) | investeerimisühingute ja muude finantseerimisasutuste, krediidiasutuste ja kindlustusandjate raamatupidamisaruannete seadusjärgne auditeerimine seoses järelevalvefunktsioonide täitmisega või tagatisskeemide haldamine seoses ametiülesannete täitmisega; |
| --- | --- |

c)

investeerimisühingute ja muude finantseerimisasutuste, krediidiasutuste ja kindlustusandjate raamatupidamisaruannete seadusjärgne auditeerimine seoses järelevalvefunktsioonide täitmisega või tagatisskeemide haldamine seoses ametiülesannete täitmisega;

| d) | investeerimisühingute likvideerimis- ja pankrotimenetluste ning muude samalaadsete menetluste eest vastutavate organisatsioonide järelevalve; |
| --- | --- |

d)

investeerimisühingute likvideerimis- ja pankrotimenetluste ning muude samalaadsete menetluste eest vastutavate organisatsioonide järelevalve;

| e) | järelevalve isikute üle, kellele on ülesandeks tehtud kindlustusandjate, krediidiasutuste, investeerimisühingute ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamisaruannete seadusjärgne auditeerimine; |
| --- | --- |

e)

järelevalve isikute üle, kellele on ülesandeks tehtud kindlustusandjate, krediidiasutuste, investeerimisühingute ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamisaruannete seadusjärgne auditeerimine;

| f) | saastekvootide turgudel tegutsevate isikute järelevalve eesmärgiga saada finants- ja hetketurgude koondülevaade. |
| --- | --- |

f)

saastekvootide turgudel tegutsevate isikute järelevalve eesmärgiga saada finants- ja hetketurgude koondülevaade.

Kolmanda lõigu kohaseid koostöölepinguid võib sõlmida üksnes tingimusel, et edastatava teabe kohta kehtivad vähemalt samaväärsed ametisaladuse hoidmise tagatised, nagu on ette nähtud artikliga 81. Kõnealune teabevahetus on ette nähtud kõnealuste ametiasutuste, organite, füüsiliste või juriidiliste isikute ülesannete täitmiseks. Kui liikmesriik edastab koostöölepingu alusel isikuandmeid, tehakse seda kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ IV peatükiga või määrusega (EÜ) nr 45/2001, kui andmete edastamises osaleb ESMA.

2.   Kui teave on pärit teisest liikmesriigist, võib seda avalikustada üksnes teabe edastanud pädevate asutuste otsesel nõusolekul ja üksnes eesmärkidel, millega need asutused nõustunud on. Sama sätet kohaldatakse kolmanda riigi pädevate asutuste esitatud teabe suhtes.

VII   JAOTIS

1.   PEATÜKK

DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID

▐ Artikkel 94

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   
  Artikli 2 lõikega 3, artikli 4 lõike 2 punktidega 1, 3, 11, 12 ja 27 - 33 d, artikli 13 lõikega 1, artikli 16 lõikega 12, artikli 17 lõikega 6, artikli 23 lõikega 3, artikli 24 lõikega 8, artikli 25 lõikega 6, artikli 27 lõikega 7, artikli 28 lõikega 3, artikli 30 lõikega 5, artikli 32 lõikega 3, artikli 35 lõikega 8, artikli 44 lõikega 4, artikli 51 lõikega 7, artikli 52 lõikega 6, artikli 53 lõikega 4, artikli 60 lõikega 5, artikli 66 lõigetega 6 ja 7, artikli 67 lõigetega 7 ja 8, artikli 67 a lõigetega 3 ja 6, artikli 68 lõikega 5 ja artikli 83 lõikega 7
  antud volitused antakse määramata ajaks alates ... (75).

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõikes 3, artikli 4 punktides 1, 3, 11, 12 ja 27 - 33 d, artikli 13 lõikes 1, artikli 16 lõikes 12, artikli 17 lõikes 6, artikli 23 lõikes 3, artikli 24 lõikes 8, artikli 25 lõikes 6, artikli 27 lõikes 7, artikli 28 lõikes 3, artikli 30 lõikes 5, artikli 32 lõikes 3, artikli 35 lõikes 8, artikli 44 lõikes 4, artikli 51 lõikes 7, artikli 52 lõikes 6, artikli 53 lõikes 4, artikli 60 lõikes 5, artikli 66 lõigetes 6 ja 7, artikli 67 lõigetes 7 ja 8, artikli 67 a lõigetes 3 ja 6, artikli 68 lõikes 5 ja artikli 83 lõikes 7
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal kehtetuks tunnistada. Kehtetuks tunnistamise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   
  Artikli 2 lõike 3, artikli 4 punktide 1, 3, 11, 12 ja 27 - 33 d, artikli 13 lõike 1, artikli 16 lõike 12, artikli 17 lõike 6, artikli 23 lõike 3, artikli 24 lõike 8, artikli 25 lõike 6, artikli 27 lõike 7, artikli 28 lõike 3, artikli 30 lõike 5, artikli 32 lõike 3, artikli 35 lõike 8, artikli 44 lõike 4, artikli 51 lõike 7, artikli 52 lõike 6, artikli 53 lõike 4, artikli 60 lõike 5, artikli 66 lõigete 6 ja 7, artikli 67 lõigete 7 ja 8, artikli 67 a lõigete 3 ja 6, artikli 68 lõike 5 ja artikli 83 lõike 7
  alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole
  kolme kuu
  jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest esitanud selle kohta vastuväiteid või kui mõlemad institutsioonid on enne selle tähtaja möödumist teatanud komisjonile, et neil ei ole õigusaktile vastuväiteid. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral
  kolme kuu
  võrra pikendada.

2.   PEATÜKK

RAKENDUSAKTID

Artikkel 95

Komiteemenetlus

1.   
  Komisjoni abistab
  komisjoni otsusega 2001/528/EÜ (76)

  asutatud Euroopa väärtpaberikomitee
  . Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 (77) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5 ▐.

3.   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 96

Aruandlus ja kontroll

1.   Enne
  [...] (78)

  esitab komisjon pärast ESMAga konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande:

| a) | organiseeritud kauplemissüsteemide toimimise kohta, võttes arvesse pädevate asutuste järelevalvekogemusi, ELis tegevusloa saanud organiseeritud kauplemissüsteemide arvu
  ja
  turuosa,
  ning eriti selgitades, kas organiseeritud kauplemissüsteemi määratlust tuleks kohandada ja kas organiseeritud kauplemissüsteemi kategooriasse kuuluvate instrumentide valik on asjakohane
  ; |
| --- | --- |

a)

organiseeritud kauplemissüsteemide toimimise kohta, võttes arvesse pädevate asutuste järelevalvekogemusi, ELis tegevusloa saanud organiseeritud kauplemissüsteemide arvu
  ja
  turuosa,
  ning eriti selgitades, kas organiseeritud kauplemissüsteemi määratlust tuleks kohandada ja kas organiseeritud kauplemissüsteemi kategooriasse kuuluvate instrumentide valik on asjakohane
  ;

| b) | VKEde kasvuturu korra toimimise kohta, võttes arvesse VKEde kasvuturuna registreeritud mitmepoolsete kauplemissüsteemide arvu, nendel turgudel tegutsevate emitentide arvu ning kauplemismahtu; |
| --- | --- |

b)

VKEde kasvuturu korra toimimise kohta, võttes arvesse VKEde kasvuturuna registreeritud mitmepoolsete kauplemissüsteemide arvu, nendel turgudel tegutsevate emitentide arvu ning kauplemismahtu;

| c) | automaatse ja välkkauplemise suhtes kehtestatud nõuete mõju kohta; |
| --- | --- |

c)

automaatse ja välkkauplemise suhtes kehtestatud nõuete mõju kohta;

| d) | teatavate toodete või tavade keelamise mehhanismiga seotud kogemuste kohta, võttes arvesse mehhanismi rakendamise kordade arvu ning mõju; |
| --- | --- |

d)

teatavate toodete või tavade keelamise mehhanismiga seotud kogemuste kohta, võttes arvesse mehhanismi rakendamise kordade arvu ning mõju;

| e) | mõju kohta, mis piirangute
  ja positsioonikontrolli
  kehtestamine on avaldanud likviidsusele, turu kuritarvitamisele ja nõuetekohastele hinnakujundus- ja arveldustingimustele kauba tuletisinstrumentide turgudel; |
| --- | --- |

e)

mõju kohta, mis piirangute
  ja positsioonikontrolli
  kehtestamine on avaldanud likviidsusele, turu kuritarvitamisele ja nõuetekohastele hinnakujundus- ja arveldustingimustele kauba tuletisinstrumentide turgudel;

| f) | V jaotise kohaselt kasutusele võetud kauplemiskoondteabe kohta, eelkõige seoses kogu turgu
  ja kõiki varaliike
  hõlmava kvaliteetse kauplemisjärgse koondteabe kättesaadavusega kasutajasõbralikul kujul ja mõistlike kuludega; |
| --- | --- |

f)

V jaotise kohaselt kasutusele võetud kauplemiskoondteabe kohta, eelkõige seoses kogu turgu
  ja kõiki varaliike
  hõlmava kvaliteetse kauplemisjärgse koondteabe kättesaadavusega kasutajasõbralikul kujul ja mõistlike kuludega;

| f a) | läbipaistvuse režiimi mõju kohta seoses teenustasude, vahendustasude ja mitterahaliste hüvedega ja selle mõju kohta piiriülese investeerimisnõustamise siseturu nõuetekohasele toimimisele. [ME 9] |
| --- | --- |

f a)

läbipaistvuse režiimi mõju kohta seoses teenustasude, vahendustasude ja mitterahaliste hüvedega ja selle mõju kohta piiriülese investeerimisnõustamise siseturu nõuetekohasele toimimisele. [ME 9]

Artikkel 96 a

ESMA personal ja ressursid

ESMA hindab [...] (79) personali- ja ressursivajadusi, mis tulenevad tema volituste ja ülesannete ülevõtmisest vastavalt käesolevale direktiivile ja määrusele (EL) nr .../... [MiFIR], ning esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile sellekohase aruande.

Artikkel 97

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad
  [...]

   (80) vastu ja avaldavad ▐ õigus- ja haldusnormid
  , mis on vajalikud, et järgida artikleid 1–5, 7, 9, 10, 13–25, 27–32, 34–37, 39, 41–46, 48, 51–54, 59 – 69 a, 71–77, 79, 80, 83, 84, 85, 87–90, 92–99 ning I ja II lisa [kõikide võrreldes direktiiviga 2004/39/EÜ oluliselt muudetud artiklite loetelu]
  . Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. Samuti peavad liikmesriigid lisama märkuse, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitletakse viidetena käesolevale direktiivile. Liikmesriigid otsustavad sellise viitamise viisi ja kõnealuse märkuse sõnastust käsitlevad üksikasjad.

Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid meetmeid alates
  [...] (81)

  , välja arvatud artikli 67 lõike 2 ülevõtmise sätted, mida kohaldatakse alates
  [...] (82)

  .

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile ja ESMA-le käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate riigisiseste põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 98

Kehtetuks tunnistamine

II a lisa A osas loetletud õigusaktidega muudetud
  direktiiv 2004/39/EÜ
  tunnistatakse kehtetuks alates [...] (83), ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi seoses direktiivi 2004/39/EÜ liikmesriigi õigusesse ülevõtmise tähtaegadega, mis on sätestatud II lisa B osas
  .

Viiteid direktiividele 2004/39/EÜ ja 93/22/EMÜ tõlgendatakse viidetena käesolevale
  direktiivile või määrusele (EL) nr .../... [MiFIR] ja käsitletakse kooskõlas II b lisa A ja B osas esitatud vastavustabelitega
  .

Viiteid direktiivides 2004/39/EÜ või 93/22/EMÜ või nende artiklites määratletud mõistetele tõlgendatakse viidetena käesolevas direktiivis või selle artiklites määratletud samaväärsele mõistele.

Artikkel 98 a

Direktiivi 98/26/EÜ muutmine

Direktiivi 98/26/EÜ muudetakse järgmiselt.

Artiklile 1 lisatakse järgmine lõik:

„Direktiivi ei kohaldata selliste saastekvootide suhtes, mis koosnevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) (84) nõuetele vastavatest mis tahes ühikutest.

Artikkel 99

Artikkel 99

Üleminekusätted

Üleminekusätted

▐ Kolmandate riikide äriühingud
  võivad
  osutada teenuseid ja teostada tegevust
  liikmesriikides filiaali kaudu
  kooskõlas siseriikliku õigusega kuni
  üks aasta pärast seda, kui komisjon on võtnud vastu otsuse seoses asjaomaste kolmandate riikidega artikli 41 lõike 3 kohaselt
  .

võivad

liikmesriikides filiaali kaudu

üks aasta pärast seda, kui komisjon on võtnud vastu otsuse seoses asjaomaste kolmandate riikidega artikli 41 lõike 3 kohaselt

▐

Artikkel 100

Artikkel 100

Jõustumine

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 101

Artikkel 101

Adressaadid

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 161, 7.6.2012, lk 3.

1

(2)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 80.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta seisukoht.

3

(4)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

4

(5)  EÜT L 141, 11.6.1993, lk 27.

5

(6)  

  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

6

ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

(7)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

7

(8)  ELT L 241, 2.9.2006, lk 1.

8

(9)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.

9

(10)  

  EÜT L 9, 15.1.2003, lk 3.

10

EÜT L 9, 15.1.2003, lk 3.

(11)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (ELT L 198, 30.7.2009, lk 20).

11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (ELT L 198, 30.7.2009, lk 20).

(12)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).

12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).

(13)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 714/2009 võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses (ELT L 211, 14.8.2009, lk 15).

13

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 714/2009 võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses (ELT L 211, 14.8.2009, lk 15).

(14)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta (ELT L 211, 14.8.2009, lk 36).

14

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta (ELT L 211, 14.8.2009, lk 36).

(15)  ELT L 247, 21.9.2007, lk 1.

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet (ELT L 35, 11.2.2003, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv 2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (ELT L 177, 30.6.2006, lk 201).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (ELT L 309, 25.11.2005, lk 15).

18

(19)  EÜT L 168, 27.6.2002, lk 43.

19

(20)  ELT L 241, 2.9.2006, lk 26.

20

(21)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

21

(22)  

  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

22

EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

(23)  

  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

23

ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

(24)  

  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

24

EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

(25)  EÜT L 184, 6.7.2001, lk 1.

25

(26)  

  ELT L 326, 8.12.2011, lk 1.

26

ELT L 326, 8.12.2011, lk 1.

(27)  EÜT L 115, 17.4.1998, lk 31.

27

(28)  EÜT L 109, 19.4.2001, lk 56.

28

(29)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

29

(30)  

  EÜT L 345, 19.12.2002, lk 1.

30

EÜT L 345, 19.12.2002, lk 1.

(31)  

  EÜT L 201, 27.7.2012, lk 1.

31

EÜT L 201, 27.7.2012, lk 1.

(32)  
  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

32

12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(33)  EÜT L 26, 31.1.1977, lk 1.

33

(34)  EÜT L 84, 26.03.1997, lk 22.

34

(35)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.

35

(36)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.

36

(37)  EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1.

37

(38)  
  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

38

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(39)  
  Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

39

Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(40)  
  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

40

12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(41)  

  EÜT L 135, 31.5.1994, lk 5.

41

EÜT L 135, 31.5.1994, lk 5.

(42)  
  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

42

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(43)  
  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

43

12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(44)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.

44

(45)  
  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

45

12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(46)  
  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

46

12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(47)  
  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

47

12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(48)  
  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

48

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(49)  
  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

49

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(50)  
  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

50

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(51)  
  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

51

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(52)  
  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

52

12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(53)  
  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

53

12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(54)  
  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

54

12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(55)  
  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

55

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(56)  
  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

56

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(57)  
  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

57

12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(58)  
  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

58

12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(59)  
  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

59

12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(60)  
  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

60

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(61)  
  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

61

12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(62)  
  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

62

12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(63)  
  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

63

12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(64)  
  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

64

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(65)  
  Kuus kuud pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist.

65

Kuus kuud pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist.

(66)  
  Üks aasta pärast käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäeva.

66

Üks aasta pärast käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäeva.

(67)  
  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

67

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(68)  
  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

68

12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(69)  EÜT L 126, 12.5.1984, lk 20.

69

(70)  EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11.

70

(71)  
  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

71

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(72)  
  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

72

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(73)  
  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

73

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(74)  
  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

74

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(75)  Palun sisestada käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

75

(76)  EÜT L 191, 13.7.2001, lk 45.

76

(77)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

77

(78)  
  42 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

78

42 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(79)  
  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

79

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(80)  
  Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

80

Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(81)  
  30 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

81

30 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(82)  
  42 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

82

42 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(83)  
  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

83

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(84)  

  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.”

84

ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.”

Reede, 26. oktoober 2012I LISA

TEENUSTE JA TEGEVUSTE JA FINANTSINSTRUMENTIDE LOETELUD

A   JAGU

INVESTEERIMISTEENUSED JA -TEGEVUSED

| (1) | Ühe või mitme finantsinstrumendiga seotud korralduse vastuvõtmine ja edastamine; |
| --- | --- |

(1)

Ühe või mitme finantsinstrumendiga seotud korralduse vastuvõtmine ja edastamine;

| (2) | Korralduste täitmine klientide nimel; |
| --- | --- |

(2)

Korralduste täitmine klientide nimel;

| (3) | Kauplemine oma arvel; |
| --- | --- |

(3)

Kauplemine oma arvel;

| (4) | Portfelli valitsemine; |
| --- | --- |

(4)

Portfelli valitsemine;

| (5) | Investeerimisnõustamine; |
| --- | --- |

(5)

Investeerimisnõustamine;

| (6) | Finantsinstrumentide ja/või finantsinstrumentide emissiooni tagamine kindla kohustuse alusel; |
| --- | --- |

(6)

Finantsinstrumentide ja/või finantsinstrumentide emissiooni tagamine kindla kohustuse alusel;

| (7) | Finantsinstrumentide emissioon ilma kindla kohustuseta; |
| --- | --- |

(7)

Finantsinstrumentide emissioon ilma kindla kohustuseta;

| (8) | Mitmepoolsete kauplemissüsteemide korraldamine;
  ▐ |
| --- | --- |

(8)

Mitmepoolsete kauplemissüsteemide korraldamine;

▐

| (10) | Organiseeritud kauplemissüsteemide korraldamine. |
| --- | --- |

(10)

Organiseeritud kauplemissüsteemide korraldamine.

B   JAGU

KÕRVALTEENUSED

| (-1 a) | Finantsinstrumentide hoidmine ja haldamine kliendi kontol, sealhulgas deponeerimine ja seotud teenused, nt raha/tagatise haldamine; |
| --- | --- |

(-1 a)

| (1) | Krediidi või laenu andmine investorile, et võimaldada tal sooritada tehingut ühe või mitme finantsinstrumendiga, kui krediteeriv või laenu andev investeerimisühing on tehinguga seotud; |
| --- | --- |

(1)

Krediidi või laenu andmine investorile, et võimaldada tal sooritada tehingut ühe või mitme finantsinstrumendiga, kui krediteeriv või laenu andev investeerimisühing on tehinguga seotud;

| (2) | Ettevõtjate nõustamine kapitali struktuuri, tööstusstrateegia ja muudes sellealastes küsimustes ning äriühingute ühinemise ja ostuga seotud nõustamine ja teenused; |
| --- | --- |

(2)

Ettevõtjate nõustamine kapitali struktuuri, tööstusstrateegia ja muudes sellealastes küsimustes ning äriühingute ühinemise ja ostuga seotud nõustamine ja teenused;

| (3) | Valuutateenused, kui need on seotud investeerimisteenuste osutamisega; |
| --- | --- |

(3)

Valuutateenused, kui need on seotud investeerimisteenuste osutamisega;

| (4) | Investeerimisuuringud ja finantsanalüüs või muud liiki üldised soovitused seoses finantsinstrumenditehingutega; |
| --- | --- |

(4)

Investeerimisuuringud ja finantsanalüüs või muud liiki üldised soovitused seoses finantsinstrumenditehingutega;

| (5) | Emissiooni tagamisega seotud teenused; |
| --- | --- |

(5)

Emissiooni tagamisega seotud teenused;

| (6) | Investeerimisteenused ja tegevused ning I lisa A või B jaos hõlmatud liiki kõrvalteenused seoses C jao punktides 5, 6, 7 ja 10 loetletud tuletisinstrumentide alusvaraga, kui need instrumendid on seotud investeerimis- või kõrvalteenuste osutamisega. |
| --- | --- |

(6)

Investeerimisteenused ja tegevused ning I lisa A või B jaos hõlmatud liiki kõrvalteenused seoses C jao punktides 5, 6, 7 ja 10 loetletud tuletisinstrumentide alusvaraga, kui need instrumendid on seotud investeerimis- või kõrvalteenuste osutamisega.

C   JAGU

FINANTSINSTRUMENDID

| (1) | Vabalt võõrandatavad väärtpaberid; |
| --- | --- |

(1)

Vabalt võõrandatavad väärtpaberid;

| (2) | Rahaturuinstrumendid; |
| --- | --- |

(2)

Rahaturuinstrumendid;

| (3) | Ühisinvesteerimisettevõtjate osakud; |
| --- | --- |

(3)

Ühisinvesteerimisettevõtjate osakud;

| (4) | Optsioonid, futuurid, vahetuslepingud, intressiforvardid ja muud väärtpaberite, vääringute, intressimäärade või tootlikkuse ▐ või muude tuletisinstrumentidega, finantsindeksitega või finantsmeetmetega seotud tuletislepingud, mida võib arveldada füüsiliselt või rahas; |
| --- | --- |

(4)

Optsioonid, futuurid, vahetuslepingud, intressiforvardid ja muud väärtpaberite, vääringute, intressimäärade või tootlikkuse ▐ või muude tuletisinstrumentidega, finantsindeksitega või finantsmeetmetega seotud tuletislepingud, mida võib arveldada füüsiliselt või rahas;

| (5) | Optsioonid, futuurid, vahetuslepingud, intressiforvardid lepingud ja muud kauba tuletislepingud, mida peab arveldama rahas või mida võib arveldada rahas ühe poole valikul muul juhul, kui kohustuste täitmatajätmise või muu lõpetamisega seotud sündmuse tõttu; |
| --- | --- |

(5)

Optsioonid, futuurid, vahetuslepingud, intressiforvardid lepingud ja muud kauba tuletislepingud, mida peab arveldama rahas või mida võib arveldada rahas ühe poole valikul muul juhul, kui kohustuste täitmatajätmise või muu lõpetamisega seotud sündmuse tõttu;

| (6) | Optsioonid, futuurid, vahetuslepingud ja muud kauba tuletislepingud,
  mis ei ole ette nähtud füüsiliseks arveldamiseks
  , tingimusel et nendega kaubeldakse reguleeritud turul, organiseeritud kauplemissüsteemis või mitmepoolses kauplemissüsteemis; |
| --- | --- |

(6)

Optsioonid, futuurid, vahetuslepingud ja muud kauba tuletislepingud,
  mis ei ole ette nähtud füüsiliseks arveldamiseks
  , tingimusel et nendega kaubeldakse reguleeritud turul, organiseeritud kauplemissüsteemis või mitmepoolses kauplemissüsteemis;

| (6 a) | Kindlustuslepingud, mis on seotud investeerimisega seotud instrumentidega; |
| --- | --- |

(6 a)

| (7) | Optsioonid, futuurid, vahetuslepingud, forvardlepingud ja muud kauba tuletislepingud, mida saab füüsiliselt arveldada, millele ei ole osutatud C jao punktis 6 ja mis ei teeni kommertseesmärki, millel on teiste tuletisinstrumentide omadused muu hulgas seoses sellega, kas neid tasaarveldatakse tunnustatud kliiringukodade kaudu või nende suhtes kehtib regulaarne lisatagatise esitamise nõue; |
| --- | --- |

(7)

Optsioonid, futuurid, vahetuslepingud, forvardlepingud ja muud kauba tuletislepingud, mida saab füüsiliselt arveldada, millele ei ole osutatud C jao punktis 6 ja mis ei teeni kommertseesmärki, millel on teiste tuletisinstrumentide omadused muu hulgas seoses sellega, kas neid tasaarveldatakse tunnustatud kliiringukodade kaudu või nende suhtes kehtib regulaarne lisatagatise esitamise nõue;

| (8) | Tuletisinstrumendid krediidiriski ülekandmiseks; |
| --- | --- |

(8)

Tuletisinstrumendid krediidiriski ülekandmiseks;

| (9) | Hinnavahelepingud; |
| --- | --- |

(9)

Hinnavahelepingud;

| (10) | Optsioonid, futuurid, vahetuslepingud, intressiforvardid ja muud klimaatiliste muutujate, prahihindade,
  saastekvootide või
  inflatsioonimäärade või muu ametliku majandusstatistikaga seotud tuletislepingud, mida peab arveldama rahas või mida võib arveldada rahas ühe poole valikul muul juhul, kui kohustuste täitmatajätmise või muu lõpetamisega seotud sündmuse tõttu, samuti muud varade, õiguste, kohustuste, indeksite ja käesolevas jaos nimetamata meetmetega seotud tuletislepingud, millel on teiste tuletisinstrumentide omadused muu hulgas seoses sellega, kas nendega kaubeldakse reguleeritud turul, organiseeritud kauplemissüsteemis või mitmepoolses kauplemissüsteemis, tasaarveldatakse tunnustatud kliiringukodade kaudu või nende suhtes kehtib regulaarne lisatagatise esitamise nõue; |
| --- | --- |

(10)

Optsioonid, futuurid, vahetuslepingud, intressiforvardid ja muud klimaatiliste muutujate, prahihindade,
  saastekvootide või
  inflatsioonimäärade või muu ametliku majandusstatistikaga seotud tuletislepingud, mida peab arveldama rahas või mida võib arveldada rahas ühe poole valikul muul juhul, kui kohustuste täitmatajätmise või muu lõpetamisega seotud sündmuse tõttu, samuti muud varade, õiguste, kohustuste, indeksite ja käesolevas jaos nimetamata meetmetega seotud tuletislepingud, millel on teiste tuletisinstrumentide omadused muu hulgas seoses sellega, kas nendega kaubeldakse reguleeritud turul, organiseeritud kauplemissüsteemis või mitmepoolses kauplemissüsteemis, tasaarveldatakse tunnustatud kliiringukodade kaudu või nende suhtes kehtib regulaarne lisatagatise esitamise nõue;

| (11) | Saastekvoodid, mis koosnevad direktiivi 2003/87/EÜ (heitkogustega kauplemise süsteem) nõuetele vastavatest mis tahes ühikutest; |
| --- | --- |

(11)

Saastekvoodid, mis koosnevad direktiivi 2003/87/EÜ (heitkogustega kauplemise süsteem) nõuetele vastavatest mis tahes ühikutest;

| (11 a) | Täiendavad täpsustused seoses punktidega 7 ja 10.









  1. | Punkti 7 kohaldamisel loetakse leping, mis ei ole lõike 2 tähenduses hetkeleping ja mille suhtes ei kohaldata lõiget 4, lepinguks, millel on muude tuletisinstrumentide omadused ja mis ei teeni kommertseesmärki, kui see vastab järgmistele tingimustele:










  a) | see vastab ühele järgmistest kriteeriumidest:










  i) | sellega kaubeldakse kolmanda riigi kauplemissüsteemis, mis toimib samamoodi nagu reguleeritud turg, mitmepoolne kauplemissüsteem või organiseeritud kauplemissüsteem; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(11 a)

1.

Punkti 7 kohaldamisel loetakse leping, mis ei ole lõike 2 tähenduses hetkeleping ja mille suhtes ei kohaldata lõiget 4, lepinguks, millel on muude tuletisinstrumentide omadused ja mis ei teeni kommertseesmärki, kui see vastab järgmistele tingimustele:

a)

see vastab ühele järgmistest kriteeriumidest:

i)

sellega kaubeldakse kolmanda riigi kauplemissüsteemis, mis toimib samamoodi nagu reguleeritud turg, mitmepoolne kauplemissüsteem või organiseeritud kauplemissüsteem;

| ii) | selgelt on kinnitatud, et sellega kaubeldakse reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis, organiseeritud kauplemissüsteemis või eespool nimetatud kolmanda riigi kauplemissüsteemis või et selle suhtes kohaldatakse kõnealuste kauplemiskohtade eeskirju; |
| --- | --- |

ii)

selgelt on kinnitatud, et sellega kaubeldakse reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis, organiseeritud kauplemissüsteemis või eespool nimetatud kolmanda riigi kauplemissüsteemis või et selle suhtes kohaldatakse kõnealuste kauplemiskohtade eeskirju;

| iii) | selgelt on kinnitatud, et see on reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis, organiseeritud kauplemissüsteemis või eespool nimetatud kolmanda riigi kauplemissüsteemis kaubeldava lepinguga samaväärne; |
| --- | --- |

iii)

selgelt on kinnitatud, et see on reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis, organiseeritud kauplemissüsteemis või eespool nimetatud kolmanda riigi kauplemissüsteemis kaubeldava lepinguga samaväärne;

| b) | see kliiritakse kliiringukojas või keskse vastaspoolega samasid ülesandeid täitvas muus üksuses või on lepinguga seoses ette nähtud maksmise või tagatise andmise kord; |
| --- | --- |

b)

see kliiritakse kliiringukojas või keskse vastaspoolega samasid ülesandeid täitvas muus üksuses või on lepinguga seoses ette nähtud maksmise või tagatise andmise kord;

| c) | see on selliselt standardiseeritud, et eelkõige hind, seeria, üleandmise kuupäev või muud tingimused on määratud peamiselt regulaarselt avaldatavate hindade, standardseeriate või standardsete üleandmise tähtaegade alusel. |
| --- | --- |

c)

see on selliselt standardiseeritud, et eelkõige hind, seeria, üleandmise kuupäev või muud tingimused on määratud peamiselt regulaarselt avaldatavate hindade, standardseeriate või standardsete üleandmise tähtaegade alusel.

| 2. | Lõike 1 kohaldamisel tähendab hetkeleping kauba, vara või õiguse müügilepingut, mille tingimuste kohaselt üleandmine on ette nähtud tähtajaks, mis vastab pikemale kahest järgnevast perioodist:










  a) | kaks kauplemispäeva; |
| --- | --- | --- |

2.

Lõike 1 kohaldamisel tähendab hetkeleping kauba, vara või õiguse müügilepingut, mille tingimuste kohaselt üleandmine on ette nähtud tähtajaks, mis vastab pikemale kahest järgnevast perioodist:

a)

kaks kauplemispäeva;

| b) | kõnealuse kauba, vara või õiguse turul standardse üleandmise perioodina üldtunnustatud periood. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse kauba, vara või õiguse turul standardse üleandmise perioodina üldtunnustatud periood.

| 3. | Punkti 10 kohaldamisel loetakse tuletisleping, mis on seotud kõnealuses jaos osutatud alusvaraga, tuletislepinguks, millel on muude tuletisinstrumentide omadused, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:










  a) | kõnealuse lepingu eest toimub arveldus rahas või võib arveldus toimuda rahas ühe või mitme poole valikul (välja arvatud lepingutingimuste rikkumise või lepingu muul põhjusel lõpetamise tõttu); |
| --- | --- | --- |

3.

Punkti 10 kohaldamisel loetakse tuletisleping, mis on seotud kõnealuses jaos osutatud alusvaraga, tuletislepinguks, millel on muude tuletisinstrumentide omadused, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:

a)

kõnealuse lepingu eest toimub arveldus rahas või võib arveldus toimuda rahas ühe või mitme poole valikul (välja arvatud lepingutingimuste rikkumise või lepingu muul põhjusel lõpetamise tõttu);

| b) | kõnealuse lepinguga kaubeldakse reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis; |
| --- | --- |

b)

kõnealuse lepinguga kaubeldakse reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis;

| c) | kõnealuse lepingu puhul on täidetud lõikes 1 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

c)

kõnealuse lepingu puhul on täidetud lõikes 1 sätestatud tingimused.

| 4. | Lepingut loetakse punkti 7 kohaldamisel kommertseesmärgil ettenähtuks ning punktide 7 ja 10 tähenduses mitte muude tuletisinstrumentide omadustega olevaks, kui see on sõlmitud elektrienergia ülekande- või jaotusvõrkude, elektrienergia reguleerimise mehhanismi või torustiku operaatori või haldajaga või tema poolt ja kui energia tarnimist ja tarbimist on teataval ajal vaja tasakaalustada. |
| --- | --- |

4.

Lepingut loetakse punkti 7 kohaldamisel kommertseesmärgil ettenähtuks ning punktide 7 ja 10 tähenduses mitte muude tuletisinstrumentide omadustega olevaks, kui see on sõlmitud elektrienergia ülekande- või jaotusvõrkude, elektrienergia reguleerimise mehhanismi või torustiku operaatori või haldajaga või tema poolt ja kui energia tarnimist ja tarbimist on teataval ajal vaja tasakaalustada.

| 5. | Lisaks punktis 10 nimetatud liiki tuletislepingutele kuuluvad punkti 10 kohaldamisalasse ka nii punktis 10 kui ka lõikes 3 sätestatud tingimustele vastavad tuletislepingud, mis on seotud vähemalt ühega alljärgnevast:










  a) | telekommunikatsiooni ribalaius; |
| --- | --- | --- |

5.

Lisaks punktis 10 nimetatud liiki tuletislepingutele kuuluvad punkti 10 kohaldamisalasse ka nii punktis 10 kui ka lõikes 3 sätestatud tingimustele vastavad tuletislepingud, mis on seotud vähemalt ühega alljärgnevast:

a)

telekommunikatsiooni ribalaius;

| b) | kauba ladustamisvõimsus; |
| --- | --- |

b)

kauba ladustamisvõimsus;

| c) | kaupade edastamis- või transpordivõime kaabli või torujuhtme kaudu või muul viisil; |
| --- | --- |

c)

kaupade edastamis- või transpordivõime kaabli või torujuhtme kaudu või muul viisil;

| d) | toetus, krediit, luba, õigus või samalaadne vara, mis on otseselt seotud taastuvatest energiaallikatest saadud energia tarnimise, jaotuse või tarbimisega; |
| --- | --- |

d)

toetus, krediit, luba, õigus või samalaadne vara, mis on otseselt seotud taastuvatest energiaallikatest saadud energia tarnimise, jaotuse või tarbimisega;

| e) | geoloogiline, keskkonnaalane või muu füüsiline muutuja; |
| --- | --- |

e)

geoloogiline, keskkonnaalane või muu füüsiline muutuja;

| f) | mis tahes muu vahetatav vara või õigus (välja arvatud õigus saada teenust), mida on võimalik üle anda; |
| --- | --- |

f)

mis tahes muu vahetatav vara või õigus (välja arvatud õigus saada teenust), mida on võimalik üle anda;

| g) | indeks või mõõt, mis on seotud mis tahes vara, õiguse, teenuse või kohustusega tehtud tehingu hinna, väärtuse või mahuga. |
| --- | --- |

g)

indeks või mõõt, mis on seotud mis tahes vara, õiguse, teenuse või kohustusega tehtud tehingu hinna, väärtuse või mahuga.

D   JAGU

ARUANDLUSTEENUSTE LOETELU

| (1) | Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja; |
| --- | --- |

(1)

Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja;

| (2) | Kauplemiskoondteabe pakkuja; |
| --- | --- |

(2)

Kauplemiskoondteabe pakkuja;

| (3) | Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja. |
| --- | --- |

(3)

Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja.

Reede, 26. oktoober 2012II LISA

KUTSELISED KLIENDID KÄESOLEVA DIREKTIIVI TÄHENDUSES

Kutseline klient on klient, kellel on kogemused, teadmised ja asjatundlikkus ise investeerimisotsuste tegemiseks ja sellega seotud riskide adekvaatseks hindamiseks. Et klienti käsitataks kutselise kliendina, peab ta vastama järgmistele kriteeriumidele:

I.   KLIENDIKATEGOORIAD, KEDA KÄSITLETAKSE KUTSELISTE KLIENTIDENA

Järgmisi tuleks käsitada käesoleva direktiivi tähenduses kutseliste klientidena kõikide investeerimisteenuste ja -tegevuste ning finantsinstrumentide puhul.

| (1) | Üksused, kellelt nõutakse finantsturgudel tegutsemiseks tegevusluba või reguleerimist. Allpool toodud loetelu tuleb käsitada nii, et see hõlmab kõiki tegevusloa saanud üksusi, kes teostavad osutatud üksustele iseloomulikke tegevusi: üksused, kellele on liikmesriik tegevusloa andnud direktiivi alusel, üksused, kellele on tegevusloa andnud või mida reguleerib liikmesriik direktiivile viitamata, ning üksused, kellele on tegevusloa andnud või keda reguleerib mitteliikmesriik:






  a) | krediidiasutused; |
| --- | --- | --- |

(1)

Üksused, kellelt nõutakse finantsturgudel tegutsemiseks tegevusluba või reguleerimist. Allpool toodud loetelu tuleb käsitada nii, et see hõlmab kõiki tegevusloa saanud üksusi, kes teostavad osutatud üksustele iseloomulikke tegevusi: üksused, kellele on liikmesriik tegevusloa andnud direktiivi alusel, üksused, kellele on tegevusloa andnud või mida reguleerib liikmesriik direktiivile viitamata, ning üksused, kellele on tegevusloa andnud või keda reguleerib mitteliikmesriik:

a)

krediidiasutused;

| b) | investeerimisühingud; |
| --- | --- |

b)

investeerimisühingud;

| c) | muud tegevusloaga või reguleeritud finantseerimisasutused; |
| --- | --- |

c)

muud tegevusloaga või reguleeritud finantseerimisasutused;

| d) | kindlustusandjad; |
| --- | --- |

d)

kindlustusandjad;

| e) | ühisinvesteerimisettevõtjad ja nende fondivalitsejad; |
| --- | --- |

e)

ühisinvesteerimisettevõtjad ja nende fondivalitsejad;

| f) | pensionifondid ja nende fondivalitsejad; |
| --- | --- |

f)

pensionifondid ja nende fondivalitsejad;

| g) | kaupade ja kauba tuletisinstrumentidega kauplejad; |
| --- | --- |

g)

kaupade ja kauba tuletisinstrumentidega kauplejad;

| h) | kohalikud ettevõtjad; |
| --- | --- |

h)

kohalikud ettevõtjad;

| i) | muud institutsionaalsed investorid. |
| --- | --- |

i)

muud institutsionaalsed investorid.

| (2) | Suurettevõtted, mis äriühingu tasandil täidavad kaks järgmistest tingimustest:












  — | bilansimaht: |
| --- | --- | --- |

(2)

Suurettevõtted, mis äriühingu tasandil täidavad kaks järgmistest tingimustest:

—

bilansimaht:

20 000 000 eurot

| — | netokäive: |
| --- | --- |

—

netokäive:

40 000 000 eurot

| — | omavahendid: |
| --- | --- |

—

omavahendid:

2 000 000 eurot

| (3) | Riikide valitsused ja piirkondlikud omavalitsused, sealhulgas riiklikul ja piirkondlikul tasandil riigivõlga haldavad ametiasutused, keskpangad, rahvusvahelised ja rahvusülesed asutused, näiteks Maailmapank, IMF, EKP, EIP ja muud sarnased rahvusvahelised organisatsioonid. |
| --- | --- |

(3)

Riikide valitsused ja piirkondlikud omavalitsused, sealhulgas riiklikul ja piirkondlikul tasandil riigivõlga haldavad ametiasutused, keskpangad, rahvusvahelised ja rahvusülesed asutused, näiteks Maailmapank, IMF, EKP, EIP ja muud sarnased rahvusvahelised organisatsioonid.

| (4) | Muud institutsionaalsed investorid, kelle põhitegevusala on investeerida finantsinstrumentidesse, sealhulgas üksused, mis on spetsialiseerunud varade väärtpaberistamisele või muudele rahastamistehingutele. |
| --- | --- |

(4)

Muud institutsionaalsed investorid, kelle põhitegevusala on investeerida finantsinstrumentidesse, sealhulgas üksused, mis on spetsialiseerunud varade väärtpaberistamisele või muudele rahastamistehingutele.

Eespool osutatud üksused loetakse kutselisteks. Neil tuleb siiski lubada taotleda mittekutselist kohtlemist ja investeerimisühingud võivad nõustuda pakkuma kõrgemat kaitsetaset. Kui investeerimisühingu klient on eespool nimetatud ettevõtja, peab investeerimisühing teavitama teda enne teenuste osutamist, et ühingule kättesaadavale teabele tuginedes loetakse klienti kutseliseks kliendiks ja koheldakse sellisena, kui ühing ja klient ei lepi kokku teisiti. Ühing peab ühtlasi teavitama klienti, et ta võib taotleda lepingutingimuste muutmist, et tagada kõrgematasemeline kaitse.

Kutselise kliendina käsitatava kliendi kohustus on taotleda kõrgematasemelist kaitset, kui ta leiab, et ei suuda asjaomaseid riske nõuetekohaselt hinnata või hallata.

Kõnealune kõrgem kaitsetase antakse, kui klient, keda käsitatakse kutselise kliendina, sõlmib investeerimisühinguga kirjaliku lepingu, et teda ei kohelda kohaldatava äritegevuskorra alusel kutselise kliendina. Kõnealune leping peaks määratlema, kas seda kohaldatakse ühe või mitme konkreetse teenuse või tehingu suhtes või üht või mitut liiki toote või tehingu suhtes.

II.1.   KLIENDID, KEDA VÕIB TAOTLUSE KORRAL KUTSELISTENA KÄSITADA

II.1.   Identifitseerimiskriteeriumid

Muudel kui I jaos osutatud klientidel, sealhulgas avaliku sektori asutustel,
  v.a
  kohalikel omavalitsustel,
  sh
  erainvestoritel, võib samuti lubada loobuda mõningatest äritegevuse eeskirjadega tagatud kaitsemeetmetest.

Investeerimisühingutel peaks seepärast olema lubatud kohelda eespool nimetatud kliente kutselistena, tingimusel et on täidetud allpool nimetatud asjakohased kriteeriumid ja kord. Siiski ei tohiks eeldada, et nendel klientidel on turu kohta teadmised ja kogemused, mis on võrreldavad I jaos loetletud kategooriatega.

Kõnealust loobumist standardse äritegevuskorraga võimaldatud kaitsest loetakse kehtivaks üksnes juhul, kui investeerimisühingu tehtud kliendi asjatundlikkuse, kogemuste ja teadmiste piisav hindamine annab kavandatud tehingute või teenuste laadi silmas pidades mõistliku tagatise, et klient on võimeline tegema ise oma investeerimisotsuseid ja mõistab nendega seotud riske.

Finantsvaldkonna direktiivide alusel litsentseeritud üksuste juhtkonna suhtes kohaldatavat sobivustesti võib käsitada asjatundlikkuse ja teadmiste hindamise näitena. Väikeettevõtete puhul peab eespool nimetatud hindamisele kuuluv isik olema isik, kellel on luba tehingute tegemiseks üksuse nimel.

Eespool nimetatud hindamise käigus peab täidetud olema vähemalt kaks järgmistest kriteeriumidest:

| — | klient on eelnenud nelja kvartali jooksul teostanud tehinguid olulises mahus asjaomasel turul keskmise sagedusega 10 tehingut kvartali kohta, |
| --- | --- |

—

klient on eelnenud nelja kvartali jooksul teostanud tehinguid olulises mahus asjaomasel turul keskmise sagedusega 10 tehingut kvartali kohta,

| — | kliendi finantsinstrumentide portfelli suurus, mis sisaldab määratluse kohaselt rahalisi hoiuseid ja finantsinstrumente, ületab 500 000 eurot, |
| --- | --- |

—

kliendi finantsinstrumentide portfelli suurus, mis sisaldab määratluse kohaselt rahalisi hoiuseid ja finantsinstrumente, ületab 500 000 eurot,

| — | klient töötab või on töötanud finantssektoris vähemalt ühe aasta erialasel ametikohal, mis nõuab teadmisi kavandatud tehingute või teenuste kohta. |
| --- | --- |

—

klient töötab või on töötanud finantssektoris vähemalt ühe aasta erialasel ametikohal, mis nõuab teadmisi kavandatud tehingute või teenuste kohta.

▐

II.2.   MENETLUSKORD

Eespool määratletud kliendid võivad loobuda üksikasjalike tegutsemiseeskirjade eelisest üksnes juhul, kui järgitakse järgmist korda:

| — | nad peavad kinnitama investeerimisühingule kirjalikult, et nad soovivad kutselise kliendina kohtlemist kas üldiselt või seoses konkreetse investeerimisteenuse või tehinguga või tehingu või toote liigiga, |
| --- | --- |

—

nad peavad kinnitama investeerimisühingule kirjalikult, et nad soovivad kutselise kliendina kohtlemist kas üldiselt või seoses konkreetse investeerimisteenuse või tehinguga või tehingu või toote liigiga,

| — | investeerimisühing peab andma neile selge kirjaliku hoiatuse kaitse ja investeeringute tagamise õiguste kohta, millest nad võivad ilma jääda, |
| --- | --- |

—

investeerimisühing peab andma neile selge kirjaliku hoiatuse kaitse ja investeeringute tagamise õiguste kohta, millest nad võivad ilma jääda,

| — | nad peavad kinnitama kirjalikult lepingust eraldi dokumendiga, et nad on teadlikud sellise kaitse kaotamise tagajärgedest. |
| --- | --- |

—

nad peavad kinnitama kirjalikult lepingust eraldi dokumendiga, et nad on teadlikud sellise kaitse kaotamise tagajärgedest.

Enne loobumistaotluse vastuvõtmise otsustamist peab investeerimisühingutelt nõudma kõigi mõistlike meetmete võtmist tagamaks, et klient, kes taotleb kutselise kliendina kohtlemist, vastab eespool II.1 jaos sätestatud asjakohastele nõuetele.

Kui kliendid on juba liigitatud kutselisteks klientideks eespool nimetatutele sarnaste parameetrite ja korra alusel, ei ole ette nähtud, et käesoleva lisa kohaselt vastuvõetud uued eeskirjad peaksid mõjutama nende suhteid investeerimisühingutega.

Ühingud peavad rakendama klientide liigitamiseks asjakohast kirjalikku sisepoliitikat ja -korda. Kutselised kliendid vastutavad ühingu teavitamise eest muutustest, mis võivad mõjutada nende kehtivat liigitust. Kui investeerimisühingule peaks teatavaks saama, et klient ei täida enam algseid tingimusi, mis andsid talle õiguse kutselise kliendina kohtlemisele, peab investeerimisühing võtma asjakohased meetmed.

Reede, 26. oktoober 2012II A LISA

A osa

Kehtetuks tunnistatud direktiiv, mida on hijem muudetud järgmiste direktiividega (millele on osutatud artiklis 98):

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiv 2006/31/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta seoses teatavate tähtaegadega (ELT L 114, 27.4.2006, lk 60) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiv 2006/31/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta seoses teatavate tähtaegadega (ELT L 114, 27.4.2006, lk 60)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/44/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (ELT L 247, 21.9.2007, lk 1) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/44/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (ELT L 247, 21.9.2007, lk 1)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta direktiiv 2008/10/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 76, 19.3.2008, lk 33) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta direktiiv 2008/10/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 76, 19.3.2008, lk 33)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/78/EL seoses Euroopa järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/78/EL seoses Euroopa järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120)

B osa

Liikmesriikide õigusesse ülevõtmise tähtaegade loetelu (millele on osutatud artiklis 98)

Direktiiv 2004/39/EÜ

| Ülevõtmise tähtaeg | 31. jaanuar 2007 |
| --- | --- |
| Rakendamise tähtaeg | 1. november 2007 |

Ülevõtmise tähtaeg

31. jaanuar 2007

Rakendamise tähtaeg

1. november 2007

Reede, 26. oktoober 2012II B LISA

Vastavustabelid

A osa

| Käesolev direktiiv | Direktiiv 2004/39/EÜ |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 1 lõige 1 |
| Artikli 1 lõige 2 | |
| Artikli 1 lõige 3 | Artikli 1 lõige 2 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikli 3 lõiked 1 ja 2 | Artikli 3 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 3 lõiked 3 ja 4 | |
| Artikli 4 lõige 1 | |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikli 4 lõige 1 |
| Artikli 4 lõige 3 | Artikli 4 lõige 2 |
| Artikkel 5 | Artikkel 5 |
| Artikkel 6 | Artikkel 6 |
| Artikli 7 lõiked 1–4 | Artikli 7 lõiked 1, 2, 3 ja 4 |
| Artikli 7 lõige 5 | Artikli 7 lõige 4 |
| Artikkel 8 | Artikkel 8 |
| Artikli 9 lõiked 1–4 | Artikli 9 lõige 1 |
| Artikli 9 lõige 5 | Artikli 9 lõige 2 |
| Artikli 9 lõige 6 | |
| Artikli 9 lõige 7 | Artikli 9 lõige 3 |
| Artikli 9 lõige 8 | Artikli 9 lõige 4 |
| Artikli 10 lõiked 1 ja 2 | Artikli 10 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 10 lõige 3 | |
| Artikli 11 lõige 1 | Artikli 10 lõige 3 |
| Artikli 11 lõige 2 | Artikli 10 lõige 4 |
| Artikli 11 lõige 3 | Artikli 10 lõige 5 |
| Artikli 11 lõige 4 | Artikli 10 lõige 6 |
| Artikkel 12 | Artikkel 10 a |
| Artikkel 13 | Artikkel 10 b |
| Artikkel 14 | Artikkel 11 |
| Artikkel 15 | Artikkel 12 |
| Artikli 16 lõiked 1–6 | Artikli 13 lõiked 1, 2, 3, 4, 5 ja 6 |
| Artikli 16 lõige 7 | |
| Artikli 16 lõige 8 | Artikli 13 lõige 7 |
| Artikli 16 lõige 9 | Artikli 13 lõige 8 |
| Artikli 16 lõige 10 | |
| Artikli 16 lõige 11 | Artikli 13 lõige 9 |
| Artikli 16 lõige 12 | Artikli 13 lõige 10 |
| Artikkel 17 | |
| Artikli 18 lõiked 1 ja 2 | Artikli 14 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 18 lõige 3 | Artikli 14 lõige 4 |
| Artikli 18 lõige 4 | Artikli 14 lõige 5 |
| Artikli 18 lõige 5 | Artikli 14 lõige 6 |
| Artikli 18 lõige 6 | Artikli 14 lõige 7 |
| Artikli 18 lõiked 7 ja 8 | |
| Artikkel 19 | |
| Artikkel 20 | |
| Artikkel 21 | Artikkel 16 |
| Artikkel 22 | Artikkel 17 |
| Artikkel 23 | Artikkel 18 |
| Artikli 24 lõiked 1–3 | Artikli 19 lõiked 1, 2 ja 3 |
| Artikli 24 lõige 4 | Artikli 19 lõige 9 |
| Artikli 24 lõige 5 | |
| Artikli 24 lõige 6 | |
| Artikli 24 lõige 7 | |
| Artikli 24 lõige 8 | |
| Artikli 25 lõige 1 | Artikli 19 lõige 4 |
| Artikli 25 lõige 2 | Artikli 19 lõige 5 |
| Artikli 25 lõige 3 | Artikli 19 lõige 6 |
| Artikli 25 lõige 4 | Artikli 19 lõige 7 |
| Artikli 25 lõige 5 | Artikli 19 lõige 8 |
| Artikli 25 lõige 6 | Artikli 19 lõige 10 |
| Artikli 25 lõige 7 | |
| Artikkel 26 | Artikkel 20 |
| Artikli 27 lõige 1 | Artikli 21 lõige 1 |
| Artikli 27 lõige 2 | |
| Artikli 27 lõige 3 | Artikli 21 lõige 2 |
| Artikli 27 lõige 4 | Artikli 21 lõige 3 |
| Artikli 27 lõige 5 | Artikli 21 lõige 4 |
| Artikli 27 lõige 6 | Artikli 21 lõige 5 |
| Artikli 27 lõige 7 | Artikli 21 lõige 6 |
| Artikli 27 lõige 8 | |
| Artikkel 28 | Artikkel 22 |
| Artikkel 29 | Artikkel 23 |
| Artikkel 30 | Artikkel 24 |
| Artikkel 31 | Artikkel 26 |
| Artikkel 32 | |
| Artikkel 33 | |
| Artikkel 34 | |
| Artikkel 35 | |
| Artikli 36 lõiked 1–4 | Artikli 31 lõiked 1, 2, 3 ja 4 |
| Artikli 36 lõige 5 | |
| Artikli 36 lõige 6 | Artikli 31 lõige 5 |
| Artikli 36 lõige 7 | Artikli 31 lõige 6 |
| Artikli 36 lõiked 8 ja 9 | Artikli 31 lõige 7 |
| Artikli 37 lõiked 1–6 | Artikli 32 lõiked 1, 2, 3, 4, 5 ja 6 |
| Artikli 37 lõige 7 | |
| Artikli 37 lõige 8 | Artikli 32 lõige 7 |
| Artikli 37 lõige 9 | Artikli 32 lõige 8 |
| Artikli 37 lõige 10 | Artikli 32 lõige 9 |
| Artikli 37 lõige 11 | Artikli 32 lõige 10 |
| Artikkel 38 | Artikkel 33 |
| Artikkel 39 | Artikkel 34 |
| Artikkel 40 | Artikkel 35 |
| Artikkel 41 | |
| Artikkel 42 | |
| Artikkel 43 | |
| Artikkel 44 | |
| Artikkel 45 | |
| Artikkel 46 | |
| Artikkel 47 | Artikkel 36 |
| Artikkel 48 | Artikkel 37 |
| Artikkel 49 | Artikkel 38 |
| Artikkel 50 | Artikkel 39 |
| Artikkel 51 | |
| Artikkel 52 | Artikkel 40 |
| Artikli 53 lõiked 1 ja 2 | Artikli 41 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 53 lõiked 3 ja 4 | |
| Artikkel 54 | |
| Artikkel 55 | Artikkel 42 |
| Artikkel 56 | Artikkel 43 |
| Artikkel 57 | Artikkel 46 |
| Artikkel 58 | Artikkel 47 |
| Artikkel 59 | |
| Artikkel 60 | |
| Artikkel 61 | |
| Artikkel 62 | |
| Artikkel 63 | |
| Artikkel 64 | |
| Artikkel 65 | |
| Artikkel 66 | |
| Artikkel 67 | |
| Artikkel 68 | |
| Artikkel 69 | Artikkel 48 |
| Artikkel 70 | Artikkel 49 |
| Artikli 71 lõiked 1 ja 2 | Artikli 50 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 71 lõiked 3 ja 4 | |
| Artikkel 72 | |
| Artikli 73 lõige 1 | Artikli 51 lõige 1 |
| Artikli 73 lõige 2 | |
| Artikli 73 lõige 3 | Artikli 51 lõige 4 |
| Artikli 73 lõige 4 | Artikli 51 lõige 5 |
| Artikli 73 lõige 5 | Artikli 51 lõige 6 |
| Artikkel 74 | |
| Artikkel 75 | |
| Artikkel 76 | |
| Artikkel 77 | |
| Artikkel 78 | |
| Artikkel 79 | Artikkel 52 |
| Artikkel 80 | Artikkel 53 |
| Artikkel 81 | Artikkel 54 |
| Artikkel 82 | Artikkel 55 |
| Artikli 83 lõiked 1–4 | Artikli 56 lõiked 1, 2, 3 ja 4 |
| Artikli 83 lõiked 5 ja 6 | |
| Artikli 83 lõige 7 | Artikli 56 lõige 5 |
| Artikli 83 lõige 8 | Artikli 56 lõige 6 |
| Artikkel 84 | Artikkel 57 |
| Artikkel 85 | Artikkel 58 |
| Artikkel 86 | Artikkel 58 a |
| Artikkel 87 | Artikkel 59 |
| Artikkel 88 | Artikkel 60 |
| Artikkel 89 | Artikkel 61 |
| Artikkel 90 | Artikkel 62 |
| Artikkel 91 | Artikkel 62 a |
| Artikkel 92 | Artikkel 63 |
| Artikkel 93 | |
| Artikkel 94 | |
| Artikkel 95 | |
| Artikkel 96 | Artikkel 65 |
| Artikkel 97 | Artikkel 70 |
| Artikkel 98 | |
| Artikkel 99 | Artikkel 71 |
| Artikkel 100 | Artikkel 72 |
| Artikkel 101 | Artikkel 73 |
| I lisa | I lisa |
| II lisa | II lisa |

Käesolev direktiiv

Direktiiv 2004/39/EÜ

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõige 2

Artikli 1 lõige 3

Artikli 1 lõige 2

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikli 3 lõiked 1 ja 2

Artikli 3 lõiked 1 ja 2

Artikli 3 lõiked 3 ja 4

Artikli 4 lõige 1

Artikli 4 lõige 2

Artikli 4 lõige 1

Artikli 4 lõige 3

Artikli 4 lõige 2

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikli 7 lõiked 1–4

Artikli 7 lõiked 1, 2, 3 ja 4

Artikli 7 lõige 5

Artikli 7 lõige 4

Artikkel 8

Artikkel 8

Artikli 9 lõiked 1–4

Artikli 9 lõige 1

Artikli 9 lõige 5

Artikli 9 lõige 2

Artikli 9 lõige 6

Artikli 9 lõige 7

Artikli 9 lõige 3

Artikli 9 lõige 8

Artikli 9 lõige 4

Artikli 10 lõiked 1 ja 2

Artikli 10 lõiked 1 ja 2

Artikli 10 lõige 3

Artikli 11 lõige 1

Artikli 10 lõige 3

Artikli 11 lõige 2

Artikli 10 lõige 4

Artikli 11 lõige 3

Artikli 10 lõige 5

Artikli 11 lõige 4

Artikli 10 lõige 6

Artikkel 12

Artikkel 10 a

Artikkel 13

Artikkel 10 b

Artikkel 14

Artikkel 11

Artikkel 15

Artikkel 12

Artikli 16 lõiked 1–6

Artikli 13 lõiked 1, 2, 3, 4, 5 ja 6

Artikli 16 lõige 7

Artikli 16 lõige 8

Artikli 13 lõige 7

Artikli 16 lõige 9

Artikli 13 lõige 8

Artikli 16 lõige 10

Artikli 16 lõige 11

Artikli 13 lõige 9

Artikli 16 lõige 12

Artikli 13 lõige 10

Artikkel 17

Artikli 18 lõiked 1 ja 2

Artikli 14 lõiked 1 ja 2

Artikli 18 lõige 3

Artikli 14 lõige 4

Artikli 18 lõige 4

Artikli 14 lõige 5

Artikli 18 lõige 5

Artikli 14 lõige 6

Artikli 18 lõige 6

Artikli 14 lõige 7

Artikli 18 lõiked 7 ja 8

Artikkel 19

Artikkel 20

Artikkel 21

Artikkel 16

Artikkel 22

Artikkel 17

Artikkel 23

Artikkel 18

Artikli 24 lõiked 1–3

Artikli 19 lõiked 1, 2 ja 3

Artikli 24 lõige 4

Artikli 19 lõige 9

Artikli 24 lõige 5

Artikli 24 lõige 6

Artikli 24 lõige 7

Artikli 24 lõige 8

Artikli 25 lõige 1

Artikli 19 lõige 4

Artikli 25 lõige 2

Artikli 19 lõige 5

Artikli 25 lõige 3

Artikli 19 lõige 6

Artikli 25 lõige 4

Artikli 19 lõige 7

Artikli 25 lõige 5

Artikli 19 lõige 8

Artikli 25 lõige 6

Artikli 19 lõige 10

Artikli 25 lõige 7

Artikkel 26

Artikkel 20

Artikli 27 lõige 1

Artikli 21 lõige 1

Artikli 27 lõige 2

Artikli 27 lõige 3

Artikli 21 lõige 2

Artikli 27 lõige 4

Artikli 21 lõige 3

Artikli 27 lõige 5

Artikli 21 lõige 4

Artikli 27 lõige 6

Artikli 21 lõige 5

Artikli 27 lõige 7

Artikli 21 lõige 6

Artikli 27 lõige 8

Artikkel 28

Artikkel 22

Artikkel 29

Artikkel 23

Artikkel 30

Artikkel 24

Artikkel 31

Artikkel 26

Artikkel 32

Artikkel 33

Artikkel 34

Artikkel 35

Artikli 36 lõiked 1–4

Artikli 31 lõiked 1, 2, 3 ja 4

Artikli 36 lõige 5

Artikli 36 lõige 6

Artikli 31 lõige 5

Artikli 36 lõige 7

Artikli 31 lõige 6

Artikli 36 lõiked 8 ja 9

Artikli 31 lõige 7

Artikli 37 lõiked 1–6

Artikli 32 lõiked 1, 2, 3, 4, 5 ja 6

Artikli 37 lõige 7

Artikli 37 lõige 8

Artikli 32 lõige 7

Artikli 37 lõige 9

Artikli 32 lõige 8

Artikli 37 lõige 10

Artikli 32 lõige 9

Artikli 37 lõige 11

Artikli 32 lõige 10

Artikkel 38

Artikkel 33

Artikkel 39

Artikkel 34

Artikkel 40

Artikkel 35

Artikkel 41

Artikkel 42

Artikkel 43

Artikkel 44

Artikkel 45

Artikkel 46

Artikkel 47

Artikkel 36

Artikkel 48

Artikkel 37

Artikkel 49

Artikkel 38

Artikkel 50

Artikkel 39

Artikkel 51

Artikkel 52

Artikkel 40

Artikli 53 lõiked 1 ja 2

Artikli 41 lõiked 1 ja 2

Artikli 53 lõiked 3 ja 4

Artikkel 54

Artikkel 55

Artikkel 42

Artikkel 56

Artikkel 43

Artikkel 57

Artikkel 46

Artikkel 58

Artikkel 47

Artikkel 59

Artikkel 60

Artikkel 61

Artikkel 62

Artikkel 63

Artikkel 64

Artikkel 65

Artikkel 66

Artikkel 67

Artikkel 68

Artikkel 69

Artikkel 48

Artikkel 70

Artikkel 49

Artikli 71 lõiked 1 ja 2

Artikli 50 lõiked 1 ja 2

Artikli 71 lõiked 3 ja 4

Artikkel 72

Artikli 73 lõige 1

Artikli 51 lõige 1

Artikli 73 lõige 2

Artikli 73 lõige 3

Artikli 51 lõige 4

Artikli 73 lõige 4

Artikli 51 lõige 5

Artikli 73 lõige 5

Artikli 51 lõige 6

Artikkel 74

Artikkel 75

Artikkel 76

Artikkel 77

Artikkel 78

Artikkel 79

Artikkel 52

Artikkel 80

Artikkel 53

Artikkel 81

Artikkel 54

Artikkel 82

Artikkel 55

Artikli 83 lõiked 1–4

Artikli 56 lõiked 1, 2, 3 ja 4

Artikli 83 lõiked 5 ja 6

Artikli 83 lõige 7

Artikli 56 lõige 5

Artikli 83 lõige 8

Artikli 56 lõige 6

Artikkel 84

Artikkel 57

Artikkel 85

Artikkel 58

Artikkel 86

Artikkel 58 a

Artikkel 87

Artikkel 59

Artikkel 88

Artikkel 60

Artikkel 89

Artikkel 61

Artikkel 90

Artikkel 62

Artikkel 91

Artikkel 62 a

Artikkel 92

Artikkel 63

Artikkel 93

Artikkel 94

Artikkel 95

Artikkel 96

Artikkel 65

Artikkel 97

Artikkel 70

Artikkel 98

Artikkel 99

Artikkel 71

Artikkel 100

Artikkel 72

Artikkel 101

Artikkel 73

I lisa

I lisa

II lisa

II lisa

B osa

| Määrus (EL) nr .../... [MiFIR] | Direktiiv 2004/39/EÜ |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | |
| Artikkel 2 | Artikkel 4 |
| Artikli 3 lõige 1 | Artikli 29 lõige 1 ja artikli 44 lõige 1 |
| Artikli 3 lõige 2 | Artikli 44 lõige 1 |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikli 29 lõige 2 ja artikli 44 lõige 2 |
| Artikli 4 lõige 2 | |
| Artikli 4 lõige 3 | Artikli 29 lõige 3 ja artikli 44 lõige 3 |
| Artikli 4 lõige 4 | |
| Artikli 5 lõige 1 | Artikli 30 lõige 1 ja artikli 45 lõige 1 |
| Artikli 5 lõige 2 | Artikli 45 lõige 1 |
| Artikli 6 lõige 1 | Artikli 30 lõige 2 ja artikli 45 lõige 2 |
| Artikli 6 lõige 2 | Artikli 30 lõige 3 ja artikli 45 lõige 3 |
| Artikkel 7 | |
| Artikkel 8 | |
| Artikkel 9 | |
| Artikkel 10 | |
| Artikkel 11 | |
| Artikkel 12 | Artiklid 28 ja 30 |
| Artikkel 45 | |
| Artikkel 13 | Artikli 27 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 14 lõiked 1–4 | Artikli 27 lõige 3 |
| Artikli 14 lõige 5 | Artikli 27 lõige 7 |
| Artikli 14 lõige 6 | |
| Artikkel 15 | Artikli 27 lõige 4 |
| Artikli 16 lõige 1 | Artikli 27 lõige 5 |
| Artikli 16 lõige 2 | Artikli 27 lõige 6 |
| Artikli 16 lõige 3 | Artikli 27 lõige 7 |
| Artikkel 17 | |
| Artikkel 18 | |
| Artikkel 19 | Artikkel 28 |
| Artikkel 20 | |
| Artikkel 21 | Artikli 25 lõige 1 |
| Artikli 22 lõige 1 | Artikli 25 lõige 2 |
| Artikli 22 lõige 2 | |
| Artikli 23 lõiked 1 ja 2 | Artikli 25 lõige 3 |
| Artikli 23 lõige 3 | Artikli 25 lõige 4 |
| Artikli 23 lõige 4 | |
| Artikli 23 lõige 5 | |
| Artikli 23 lõige 6 | Artikli 25 lõige 5 |
| Artikli 23 lõige 7 | Artikli 25 lõige 6 |
| Artikli 23 lõige 8 | Artikli 25 lõige 7 |
| Artikli 23 lõige 9 | |
| Artikkel 24 | |
| Artikkel 25 | |
| Artikkel 26 | |
| Artikkel 27 | |
| Artikkel 28 | |
| Artikkel 29 | |
| Artikkel 30 | |
| Artikkel 31 | |
| Artikkel 32 | |
| Artikkel 33 | |
| Artikkel 34 | |
| Artikkel 35 | |
| Artikkel 36 | |
| Artikkel 36 | |
| Artikkel 37 | |
| Artikkel 38 | |
| Artikkel 39 | |
| Artikkel 40 | |
| Artikkel 41 | |
| Artikkel 42 | Artikkel 64 |
| Artikkel 43 | Artikkel 65 |
| Artikkel 44 | |
| Artikkel 45 | Artikkel 71 |
| Artikkel 46 | Artikkel 72 |

Määrus (EL) nr .../... [MiFIR]

Direktiiv 2004/39/EÜ

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 4

Artikli 3 lõige 1

Artikli 29 lõige 1 ja artikli 44 lõige 1

Artikli 3 lõige 2

Artikli 44 lõige 1

Artikli 4 lõige 1

Artikli 29 lõige 2 ja artikli 44 lõige 2

Artikli 4 lõige 2

Artikli 4 lõige 3

Artikli 29 lõige 3 ja artikli 44 lõige 3

Artikli 4 lõige 4

Artikli 5 lõige 1

Artikli 30 lõige 1 ja artikli 45 lõige 1

Artikli 5 lõige 2

Artikli 45 lõige 1

Artikli 6 lõige 1

Artikli 30 lõige 2 ja artikli 45 lõige 2

Artikli 6 lõige 2

Artikli 30 lõige 3 ja artikli 45 lõige 3

Artikkel 7

Artikkel 8

Artikkel 9

Artikkel 10

Artikkel 11

Artikkel 12

Artiklid 28 ja 30

Artikkel 45

Artikkel 13

Artikli 27 lõiked 1 ja 2

Artikli 14 lõiked 1–4

Artikli 27 lõige 3

Artikli 14 lõige 5

Artikli 27 lõige 7

Artikli 14 lõige 6

Artikkel 15

Artikli 27 lõige 4

Artikli 16 lõige 1

Artikli 27 lõige 5

Artikli 16 lõige 2

Artikli 27 lõige 6

Artikli 16 lõige 3

Artikli 27 lõige 7

Artikkel 17

Artikkel 18

Artikkel 19

Artikkel 28

Artikkel 20

Artikkel 21

Artikli 25 lõige 1

Artikli 22 lõige 1

Artikli 25 lõige 2

Artikli 22 lõige 2

Artikli 23 lõiked 1 ja 2

Artikli 25 lõige 3

Artikli 23 lõige 3

Artikli 25 lõige 4

Artikli 23 lõige 4

Artikli 23 lõige 5

Artikli 23 lõige 6

Artikli 25 lõige 5

Artikli 23 lõige 7

Artikli 25 lõige 6

Artikli 23 lõige 8

Artikli 25 lõige 7

Artikli 23 lõige 9

Artikkel 24

Artikkel 25

Artikkel 26

Artikkel 27

Artikkel 28

Artikkel 29

Artikkel 30

Artikkel 31

Artikkel 32

Artikkel 33

Artikkel 34

Artikkel 35

Artikkel 36

Artikkel 36

Artikkel 37

Artikkel 38

Artikkel 39

Artikkel 40

Artikkel 41

Artikkel 42

Artikkel 64

Artikkel 43

Artikkel 65

Artikkel 44

Artikkel 45

Artikkel 71

Artikkel 46

Artikkel 72

---

| 11.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 72/254 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 72/254

---

Reede, 26. oktoober 2012Finantsinstrumentide turud ning Euroopa turu infrastruktuuri määruse muutmine börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate osas ***I

P7_TA(2012)0407

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust [Euroopa turu infrastruktuuri määrus] börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (COM(2011)0652 – C7-0359/2011 – 2011/0296(COD)) (1)

2014/C 72 E/23

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

[Muudatusettepanek 1, kui ei ole märgitud teisiti]

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED (2)

komisjoni ettepanekule võtta vastu

---

(1)  Seejärel saadeti see vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile tagasi uueks läbivaatamiseks (A7-0303/2012).

(2)  Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud
  paksus kaldkirjas
  ; välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga▐.

---

Reede, 26. oktoober 2012EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Hiljutine
  finantskriis tõi esile finantsturgude läbipaistvuses valitsevad puudused
  , millel võivad olla kahjulikud sotsiaalmajanduslikud tagajärjed.
  Läbipaistvuse suurendamine on üks üksmeelselt toetatavaid põhimõtteid finantssüsteemi tugevdamiseks, nagu kinnitati 2. aprillil 2009 Londonis G-20 juhtide avaldusega. Selleks et suurendada läbipaistvust ja parandada finantsinstrumentide siseturu toimimist, tuleks luua uus raamistik, millega kehtestataks ühtsed nõuded finantsinstrumentide turgudel sooritatavate tehingute läbipaistvuse suhtes. Raamistik peaks olema aluseks kõikehõlmavatele eeskirjadele laia valiku finantsinstrumentide kohta. See peaks olema täienduseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (3) kehtestatud nõuetele aktsiatega seotud korralduste ja tehingute läbipaistvuse osas. |
| --- | --- |

(1)

Hiljutine
  finantskriis tõi esile finantsturgude läbipaistvuses valitsevad puudused
  , millel võivad olla kahjulikud sotsiaalmajanduslikud tagajärjed.
  Läbipaistvuse suurendamine on üks üksmeelselt toetatavaid põhimõtteid finantssüsteemi tugevdamiseks, nagu kinnitati 2. aprillil 2009 Londonis G-20 juhtide avaldusega. Selleks et suurendada läbipaistvust ja parandada finantsinstrumentide siseturu toimimist, tuleks luua uus raamistik, millega kehtestataks ühtsed nõuded finantsinstrumentide turgudel sooritatavate tehingute läbipaistvuse suhtes. Raamistik peaks olema aluseks kõikehõlmavatele eeskirjadele laia valiku finantsinstrumentide kohta. See peaks olema täienduseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (3) kehtestatud nõuetele aktsiatega seotud korralduste ja tehingute läbipaistvuse osas.

| (2) | Jacques de Larosière’i juhitud kõrgetasemeline ELi finantsjärelevalve eksperdirühm kutsus liitu üles töötama finantsvaldkonna reguleerimiseks välja paremini ühtlustatud eeskirjad. Samuti rõhutas 18.–19. juuni 2009. aasta Euroopa Ülemkogu Euroopa tuleviku järelevalvearhitektuuri kontekstis vajadust kehtestada Euroopa ühtsete eeskirjade kogumik, mis oleks kohaldatav kõigi siseturu finantseerimisasutuste suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Jacques de Larosière’i juhitud kõrgetasemeline ELi finantsjärelevalve eksperdirühm kutsus liitu üles töötama finantsvaldkonna reguleerimiseks välja paremini ühtlustatud eeskirjad. Samuti rõhutas 18.–19. juuni 2009. aasta Euroopa Ülemkogu Euroopa tuleviku järelevalvearhitektuuri kontekstis vajadust kehtestada Euroopa ühtsete eeskirjade kogumik, mis oleks kohaldatav kõigi siseturu finantseerimisasutuste suhtes.

| (3) | Uue õigusloome tarvis peaks seepärast kasutama kahte eri õiguslikku instrumenti: direktiivi ja määrust. Need kaks õigusakti koos moodustaksid õigusraamistiku, mis reguleerivad nõudeid, mida kohaldataks investeerimisühingute, reguleeritud turgude ja andmearuandlusteenuste osutajate suhtes. Seepärast tuleks käesolevat määrust lugeda koos direktiiviga. Vajadus kehtestada teatavate nõuete osas kõigi asutuste suhtes ühtne kogum eeskirju ja vältida võimalikku õigusnormide erinevuse ärakasutamist ning tagada turuosalistele suurem õiguskindlus ja vähem regulatiivset keerukust õigustab õigusliku aluse kasutamist, mis võimaldab koostada määruse. Et kõrvaldada kauplemiselt allesjäänud takistused ja olulised konkurentsimoonutused, mis tulenevad erinevustest riikide seadustes, ning et ennetada tulevaste tõenäoliste kauplemise takistuste ja oluliste konkurentsimoonutuste tekkimist, on vaja võtta vastu määrus, mis sätestab kõigis liikmesriikides sätestatavad ühtsed eeskirjad. Käesoleva vahetult kohaldatava seadusandliku akti eesmärk on otsustavalt kaasa aidata siseturu sujuvale toimimisele ning seetõttu peaks selle õiguslikuks aluseks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114, nagu seda Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktika järgi tõlgendatakse. |
| --- | --- |

(3)

Uue õigusloome tarvis peaks seepärast kasutama kahte eri õiguslikku instrumenti: direktiivi ja määrust. Need kaks õigusakti koos moodustaksid õigusraamistiku, mis reguleerivad nõudeid, mida kohaldataks investeerimisühingute, reguleeritud turgude ja andmearuandlusteenuste osutajate suhtes. Seepärast tuleks käesolevat määrust lugeda koos direktiiviga. Vajadus kehtestada teatavate nõuete osas kõigi asutuste suhtes ühtne kogum eeskirju ja vältida võimalikku õigusnormide erinevuse ärakasutamist ning tagada turuosalistele suurem õiguskindlus ja vähem regulatiivset keerukust õigustab õigusliku aluse kasutamist, mis võimaldab koostada määruse. Et kõrvaldada kauplemiselt allesjäänud takistused ja olulised konkurentsimoonutused, mis tulenevad erinevustest riikide seadustes, ning et ennetada tulevaste tõenäoliste kauplemise takistuste ja oluliste konkurentsimoonutuste tekkimist, on vaja võtta vastu määrus, mis sätestab kõigis liikmesriikides sätestatavad ühtsed eeskirjad. Käesoleva vahetult kohaldatava seadusandliku akti eesmärk on otsustavalt kaasa aidata siseturu sujuvale toimimisele ning seetõttu peaks selle õiguslikuks aluseks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114, nagu seda Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktika järgi tõlgendatakse.

| (4) | Direktiiviga 2004/39/EÜ kehtestati eeskirjad reguleeritud turule kauplemisele lubatud aktsiatega kauplemise läbipaistvaks muutmiseks nii tehingueelselt kui ka -järgselt ning reguleeritud turule kauplemisele lubatud finantsinstrumentidega teostatud tehingutest teatamiseks pädevatele asutustele. Seda direktiivi tuleks uuendada, kajastamaks asjakohaselt finantsturgudel aset leidnud muutusi ning kõrvaldades puudused ja täites tühimikud, mis muu hulgas ilmnesid finantsturgude kriisi ajal. |
| --- | --- |

(4)

Direktiiviga 2004/39/EÜ kehtestati eeskirjad reguleeritud turule kauplemisele lubatud aktsiatega kauplemise läbipaistvaks muutmiseks nii tehingueelselt kui ka -järgselt ning reguleeritud turule kauplemisele lubatud finantsinstrumentidega teostatud tehingutest teatamiseks pädevatele asutustele. Seda direktiivi tuleks uuendada, kajastamaks asjakohaselt finantsturgudel aset leidnud muutusi ning kõrvaldades puudused ja täites tühimikud, mis muu hulgas ilmnesid finantsturgude kriisi ajal.

| (5) | Kauplemise suhtes kohaldatavad sätted ning reguleerivad läbipaistvuse nõuded tuleks kehtestada otse kohaldatava seaduse kujul, mida kohaldataks kõigi investeerimisühingute suhtes, kes peaksid järgima ühtseid eeskirju kõigil liidu turgudel, et tagada ühtse reguleeriva raamistiku ühetaoline kohaldamine, tugevdada usaldust kogu liidu turgude läbipaistvuse suhtes, vähendada õigusnormide keerukust ja ühingute kulusid seoses normide täitmisega, eriti finantseerimisasutuste puhul, kes tegutsevad piiriüleselt, ning aidata kaasa konkurentsimoonutuste kõrvaldamisele. Määruse vastuvõtmine, millega tagatakse otse kohaldatavus, on kõige sobivam vahend, et saavutada need reguleerimiseesmärgid ja tagada ühtsed tingimused ja ennetada riiklike nõuete lahknemist direktiivi ülevõtmise tulemusena. |
| --- | --- |

(5)

Kauplemise suhtes kohaldatavad sätted ning reguleerivad läbipaistvuse nõuded tuleks kehtestada otse kohaldatava seaduse kujul, mida kohaldataks kõigi investeerimisühingute suhtes, kes peaksid järgima ühtseid eeskirju kõigil liidu turgudel, et tagada ühtse reguleeriva raamistiku ühetaoline kohaldamine, tugevdada usaldust kogu liidu turgude läbipaistvuse suhtes, vähendada õigusnormide keerukust ja ühingute kulusid seoses normide täitmisega, eriti finantseerimisasutuste puhul, kes tegutsevad piiriüleselt, ning aidata kaasa konkurentsimoonutuste kõrvaldamisele. Määruse vastuvõtmine, millega tagatakse otse kohaldatavus, on kõige sobivam vahend, et saavutada need reguleerimiseesmärgid ja tagada ühtsed tingimused ja ennetada riiklike nõuete lahknemist direktiivi ülevõtmise tulemusena.

| (6) | Tuleks
  selgitada
  reguleeritud turu ja mitmepoolse kauplemissüsteemi
  määratlusi
  ning need
  jätkuvalt
  teineteisega tihedalt ühitada, kajastamaks tõsiasja, et nad väljendavad
  tõhusalt
  sama organiseeritud kauplemisfunktsiooni. Neist määratlustest tuleks jätta välja kahepoolsed süsteemid, kus investeerimisühing sõlmib kõik tehingud enda nimel, isegi kui ta on riske mitte võttev vastaspool ostja ja müüja vahel. Mõiste „süsteem” hõlmab kõiki turge, mis koosnevad reeglistikust ja kauplemisplatvormist, kui ka neid, mis tegutsevad üksnes reeglistiku alusel. Reguleeritud turud ja mitmepoolsed kauplemissüsteemid ei ole kohustatud käitama korralduste kokkuviimiseks tehnilist süsteemi,
  kuid neil peaks olema võimalik kasutada muid kauplemisprotokolle, kaasa arvatud süsteeme, kus kasutajad saavad hinnapakkumist küsida mitmelt pakkujalt
  . Turg, mis koosneb üksnes reeglistikust, mis reguleerib liikmelisuse, instrumentide kauplemisele lubamise, liikmetevahelise kauplemise, aruandluse ja vajaduse korral läbipaistvuskohustusega seotud aspekte, on selle määruse tähenduses reguleeritud turg või mitmepoolne kauplemissüsteem ning nende reeglite alusel sõlmitud tehinguid käsitatakse sõlmituna reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi raames.
  Kui kauplemine toimub süsteemi reeglite kohaselt või süsteemi protokollide või sisemiste algoritmide vahendusel, tuleb huvid viia määratluste tõttu kokku nõnda, et selle tulemuseks on leping.
  Mõistet „ostu- ja müügihuvid” tuleb mõista laias tähenduses ning see hõlmab korraldusi, hinnapakkumisi ja huviväljendusi.
  Üks olulistest nõuetest puudutab kohustust
  , et huvid viiakse kokku süsteemis süsteemi korraldaja loodud diskretsioonivabade reeglite abil,
  mis
  tähendab, et need tuuakse kokku süsteemi reeglite alusel või süsteemi protokollide või sisemiste toimimisalgoritmide poolt (sealhulgas arvutitarkvarasse kätketud algoritmid). Mõiste „diskretsioonivabad eeskirjad” tähendab
  eeskirju, mis
  ei jäta
  reguleeritud turule,
  mitmepoolset kauplemissüsteemi käitavale
  turu korraldajale ega
  investeerimisühingule võimalust oma suva järgi mõjutada, kuidas need huvid üksteise suhtes toimivad. ▐ |
| --- | --- |

(6)

Tuleks
  selgitada
  reguleeritud turu ja mitmepoolse kauplemissüsteemi
  määratlusi
  ning need
  jätkuvalt
  teineteisega tihedalt ühitada, kajastamaks tõsiasja, et nad väljendavad
  tõhusalt
  sama organiseeritud kauplemisfunktsiooni. Neist määratlustest tuleks jätta välja kahepoolsed süsteemid, kus investeerimisühing sõlmib kõik tehingud enda nimel, isegi kui ta on riske mitte võttev vastaspool ostja ja müüja vahel. Mõiste „süsteem” hõlmab kõiki turge, mis koosnevad reeglistikust ja kauplemisplatvormist, kui ka neid, mis tegutsevad üksnes reeglistiku alusel. Reguleeritud turud ja mitmepoolsed kauplemissüsteemid ei ole kohustatud käitama korralduste kokkuviimiseks tehnilist süsteemi,
  kuid neil peaks olema võimalik kasutada muid kauplemisprotokolle, kaasa arvatud süsteeme, kus kasutajad saavad hinnapakkumist küsida mitmelt pakkujalt
  . Turg, mis koosneb üksnes reeglistikust, mis reguleerib liikmelisuse, instrumentide kauplemisele lubamise, liikmetevahelise kauplemise, aruandluse ja vajaduse korral läbipaistvuskohustusega seotud aspekte, on selle määruse tähenduses reguleeritud turg või mitmepoolne kauplemissüsteem ning nende reeglite alusel sõlmitud tehinguid käsitatakse sõlmituna reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi raames.
  Kui kauplemine toimub süsteemi reeglite kohaselt või süsteemi protokollide või sisemiste algoritmide vahendusel, tuleb huvid viia määratluste tõttu kokku nõnda, et selle tulemuseks on leping.
  Mõistet „ostu- ja müügihuvid” tuleb mõista laias tähenduses ning see hõlmab korraldusi, hinnapakkumisi ja huviväljendusi.
  Üks olulistest nõuetest puudutab kohustust
  , et huvid viiakse kokku süsteemis süsteemi korraldaja loodud diskretsioonivabade reeglite abil,
  mis
  tähendab, et need tuuakse kokku süsteemi reeglite alusel või süsteemi protokollide või sisemiste toimimisalgoritmide poolt (sealhulgas arvutitarkvarasse kätketud algoritmid). Mõiste „diskretsioonivabad eeskirjad” tähendab
  eeskirju, mis
  ei jäta
  reguleeritud turule,
  mitmepoolset kauplemissüsteemi käitavale
  turu korraldajale ega
  investeerimisühingule võimalust oma suva järgi mõjutada, kuidas need huvid üksteise suhtes toimivad. ▐

| (7) | Selleks et muuta Euroopa turud läbipaistvamaks
  ja tõhusamaks ning
  muuta erinevate
  mitmepoolseid
  kauplemisteenuseid pakkuvate kauplemiskohtade vahelised konkurentsitingimused võrdsemaks, on vaja
  võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide ja tuletisinstrumentide jaoks
  sisse tuua veel üks uus kategooria – organiseeritud kauplemissüsteem -
  ning tagada, et seda reguleeritakse nõuetekohaselt ning et see kohaldaks süsteemile ligipääsu suhtes mittediskrimineerivaid eeskirju
  . See uus kategooria määratletakse üldjoontes nõnda, et see peaks hõlmama praegu ja tulevikus kõiki organiseeritud kauplemise korraldamise ja tehingute sõlmimise liike, mis ei kuulu olemasolevate kauplemiskohtade funktsioonide või õiguslikult määratletud iseärasuste raamesse. Seetõttu on tarvis kehtestada asjakohased organisatsioonilised nõuded ja läbipaistvuseeskirjad, mis toetaksid tõhusat hindade avalikustamist. Sellesse uude kategooriasse kuuluvad maaklerite ristumissüsteemid, mida võiks kirjeldada kui investeerimisühingu poolt käitatavaid sisemisi elektroonilisi sobitamissüsteeme, mis täidavad ühtede klientide korraldusi teiste klientide korralduste vastu. Samuti hõlmab uus kategooria
  selliseid
  süsteeme, kus
  peaks olema
  lubatud kaubelda kliirimiskõlblike ja piisavalt likviidsete tuletisinstrumentidega
  , kuid mis ei vasta olemasolevate kauplemiskohtade kategooriate tunnustele
  . See ei hõlma
  aga
  süsteeme, milles ei toimu tegelikku kauplemise korraldamist ega tehingute sõlmimist, nagu teadetetahvlid, mida kasutatakse ostu- ja müügihuvide reklaamimiseks, muud üksused, mis koguvad või koondavad potentsiaalseid ostu- ja müügihuve, või elektroonilised tehingujärgse kinnitamise teenused. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et muuta Euroopa turud läbipaistvamaks
  ja tõhusamaks ning
  muuta erinevate
  mitmepoolseid
  kauplemisteenuseid pakkuvate kauplemiskohtade vahelised konkurentsitingimused võrdsemaks, on vaja
  võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide ja tuletisinstrumentide jaoks
  sisse tuua veel üks uus kategooria – organiseeritud kauplemissüsteem -
  ning tagada, et seda reguleeritakse nõuetekohaselt ning et see kohaldaks süsteemile ligipääsu suhtes mittediskrimineerivaid eeskirju
  . See uus kategooria määratletakse üldjoontes nõnda, et see peaks hõlmama praegu ja tulevikus kõiki organiseeritud kauplemise korraldamise ja tehingute sõlmimise liike, mis ei kuulu olemasolevate kauplemiskohtade funktsioonide või õiguslikult määratletud iseärasuste raamesse. Seetõttu on tarvis kehtestada asjakohased organisatsioonilised nõuded ja läbipaistvuseeskirjad, mis toetaksid tõhusat hindade avalikustamist. Sellesse uude kategooriasse kuuluvad maaklerite ristumissüsteemid, mida võiks kirjeldada kui investeerimisühingu poolt käitatavaid sisemisi elektroonilisi sobitamissüsteeme, mis täidavad ühtede klientide korraldusi teiste klientide korralduste vastu. Samuti hõlmab uus kategooria
  selliseid
  süsteeme, kus
  peaks olema
  lubatud kaubelda kliirimiskõlblike ja piisavalt likviidsete tuletisinstrumentidega
  , kuid mis ei vasta olemasolevate kauplemiskohtade kategooriate tunnustele
  . See ei hõlma
  aga
  süsteeme, milles ei toimu tegelikku kauplemise korraldamist ega tehingute sõlmimist, nagu teadetetahvlid, mida kasutatakse ostu- ja müügihuvide reklaamimiseks, muud üksused, mis koguvad või koondavad potentsiaalseid ostu- ja müügihuve, või elektroonilised tehingujärgse kinnitamise teenused.

| (8) | Uus organiseeritud kauplemissüsteemi kategooria täiendab olemasolevaid kauplemiskohtade liike. Kui reguleeritud turgusid ja mitmepoolseid kauplemissüsteeme iseloomustab diskretsioonivaba tehingute täitmine, siis organiseeritud kauplemissüsteemi korraldajal peab olema võimalus oma diskretsiooni piires mõjutada, kuidas tehing täidetakse. Seetõttu peaks investeerimisühingu või turu korraldaja poolt käitatavas organiseeritud kauplemissüsteemis täidetud tehingute juurde kuuluma ärireeglite järgimine ning parima tehingu täitmise ja kõrgetasemelise klientide korralduste töötlemise kohustus. Teisalt, kuna organiseeritud kauplemissüsteem kujutab aga endast tõelist kauplemisplatvormi
  , mis on küll igipääsetav ainult tema klientidele
  , peaks platvormi korraldaja olema neutraalne. Seepärast
  tuleks
  organiseeritud kauplemissüsteemi
  korraldaja suhtes kohaldada võimalike huvide konfliktide tõhusa lahendamise ja mittediskrimineeriva kauplemise nõudeid ning tal ei tohiks
  olla lubatud sõlmida organiseeritud kauplemissüsteemis tehinguid mitme kolmandast osapoolest ostu- ja müügihuvi vahel, kaasa arvatud klientide korralduste vahel, mis on toodud süsteemi kokku tema enda omanduses oleva kapitali vastu. See
  peaks välistama
  ka selle, et organiseeritud kauplemissüsteemi korraldaja tegutseb enda käitatavas organiseeritud kauplemissüsteemis kliendi korralduste süsteemse täitjana. |
| --- | --- |

(8)

Uus organiseeritud kauplemissüsteemi kategooria täiendab olemasolevaid kauplemiskohtade liike. Kui reguleeritud turgusid ja mitmepoolseid kauplemissüsteeme iseloomustab diskretsioonivaba tehingute täitmine, siis organiseeritud kauplemissüsteemi korraldajal peab olema võimalus oma diskretsiooni piires mõjutada, kuidas tehing täidetakse. Seetõttu peaks investeerimisühingu või turu korraldaja poolt käitatavas organiseeritud kauplemissüsteemis täidetud tehingute juurde kuuluma ärireeglite järgimine ning parima tehingu täitmise ja kõrgetasemelise klientide korralduste töötlemise kohustus. Teisalt, kuna organiseeritud kauplemissüsteem kujutab aga endast tõelist kauplemisplatvormi
  , mis on küll igipääsetav ainult tema klientidele
  , peaks platvormi korraldaja olema neutraalne. Seepärast
  tuleks
  organiseeritud kauplemissüsteemi
  korraldaja suhtes kohaldada võimalike huvide konfliktide tõhusa lahendamise ja mittediskrimineeriva kauplemise nõudeid ning tal ei tohiks
  olla lubatud sõlmida organiseeritud kauplemissüsteemis tehinguid mitme kolmandast osapoolest ostu- ja müügihuvi vahel, kaasa arvatud klientide korralduste vahel, mis on toodud süsteemi kokku tema enda omanduses oleva kapitali vastu. See
  peaks välistama
  ka selle, et organiseeritud kauplemissüsteemi korraldaja tegutseb enda käitatavas organiseeritud kauplemissüsteemis kliendi korralduste süsteemse täitjana.

| (9) | Kogu organiseeritud kauplemine peaks toimuma reguleeritud kauplemiskohtades ning olema nii enne kui pärast kauplemist võimalikult läbipaistev. Seetõttu tuleks
  asjakohaselt kalibreeritud
  läbipaistvusnõudeid kohaldada igat liiki kauplemiskohtade suhtes ning kõigi seal kaubeldavate finantsinstrumentide suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Kogu organiseeritud kauplemine peaks toimuma reguleeritud kauplemiskohtades ning olema nii enne kui pärast kauplemist võimalikult läbipaistev. Seetõttu tuleks
  asjakohaselt kalibreeritud
  läbipaistvusnõudeid kohaldada igat liiki kauplemiskohtade suhtes ning kõigi seal kaubeldavate finantsinstrumentide suhtes.

| (10) | Kauplemine hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide, sarnaste finantsinstrumentide ja aktsiatega, mida ei ole lubatud kauplemisele reguleeritud turule, toimub suures osas samasugusel viisil ning see teenib peaaegu sama majanduslikku eesmärki kui kauplemine aktsiatega, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turule. Seepärast tuleks reguleeritud turgudele kauplemisele lubatud aktsiate suhtes kohaldatavaid läbipaistvussätteid laiendada ka nendele instrumentidele. |
| --- | --- |

(10)

Kauplemine hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide, sarnaste finantsinstrumentide ja aktsiatega, mida ei ole lubatud kauplemisele reguleeritud turule, toimub suures osas samasugusel viisil ning see teenib peaaegu sama majanduslikku eesmärki kui kauplemine aktsiatega, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turule. Seepärast tuleks reguleeritud turgudele kauplemisele lubatud aktsiate suhtes kohaldatavaid läbipaistvussätteid laiendada ka nendele instrumentidele.

| (11) | Ehkki vajadust tehingueelse läbipaistvuse nõuetest erandliku vabastamise korra järele põhimõtteliselt tunnistatakse, et toetada turgude tõhusat toimimist, tuleks tegelikke erandlike vabastuste sätteid seoses aktsiatega, mida praegu kohaldatakse direktiivi 2004/39/EÜ ning 10. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1287/2006 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega) (4) alusel, põhjalikult uurida, et teha kindlaks nende jätkuv asjakohasus nende ulatuse ja kohaldatavate tingimuste seisukohast. Selleks et tagada tehingueelse läbipaistvuse nõuete täitmisest erandlike vabastuste andmise ühetaoline kohaldamine kauplemise puhul aktsiatega ning lõppkokkuvõttes teatavate turumudelite ning tellimuste liikide ja mahtude korral ka kauplemise puhul muude sarnaste instrumentidega ja mitteomakapitalitoodetega, peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (5) loodud Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (ESMA) hindama erandliku vabastuse saamiseks esitatavate üksiktaotluste vastavust käesoleva määruse ja tulevaste delegeeritud õigusaktide nõuetele. ESMA peaks andma oma hinnangu arvamuse kujul vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 29. Lisaks peaks ESMA vaatama sobiva tähtaja jooksul läbi juba olemasolevad erandlikud vabastused seoses aktsiatega ning hindama, järgides sedasama menetlust, kas need on endiselt vastavuses käesolevas määruses sätestatud eeskirjadega ning käesolevas määruses ette nähtud delegeeritud õigusaktides sätestatud eeskirjadega. |
| --- | --- |

(11)

Ehkki vajadust tehingueelse läbipaistvuse nõuetest erandliku vabastamise korra järele põhimõtteliselt tunnistatakse, et toetada turgude tõhusat toimimist, tuleks tegelikke erandlike vabastuste sätteid seoses aktsiatega, mida praegu kohaldatakse direktiivi 2004/39/EÜ ning 10. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1287/2006 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega) (4) alusel, põhjalikult uurida, et teha kindlaks nende jätkuv asjakohasus nende ulatuse ja kohaldatavate tingimuste seisukohast. Selleks et tagada tehingueelse läbipaistvuse nõuete täitmisest erandlike vabastuste andmise ühetaoline kohaldamine kauplemise puhul aktsiatega ning lõppkokkuvõttes teatavate turumudelite ning tellimuste liikide ja mahtude korral ka kauplemise puhul muude sarnaste instrumentidega ja mitteomakapitalitoodetega, peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (5) loodud Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (ESMA) hindama erandliku vabastuse saamiseks esitatavate üksiktaotluste vastavust käesoleva määruse ja tulevaste delegeeritud õigusaktide nõuetele. ESMA peaks andma oma hinnangu arvamuse kujul vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 29. Lisaks peaks ESMA vaatama sobiva tähtaja jooksul läbi juba olemasolevad erandlikud vabastused seoses aktsiatega ning hindama, järgides sedasama menetlust, kas need on endiselt vastavuses käesolevas määruses sätestatud eeskirjadega ning käesolevas määruses ette nähtud delegeeritud õigusaktides sätestatud eeskirjadega.

| (12) | Finantskriis tõi esile konkreetsed puudused selles valdkonnas, kuidas kauplemisvõimaluste alane teave ja muude finantsinstrumentide kui aktsiate hinnad on turuosalistele kättesaadavad, nimelt selle teabe ajastuse, detailsuse, võrdse juurdepääsu ja usaldusväärsuse osas. Seega tuleks kehtestada
  ajakohased
  tehingueelse ja -järgse läbipaistvuse nõuded, milles oleks arvestatud konkreetset liiki instrumentide, mis ei ole aktsiad, erinevate omaduste ja turustruktuuridega
  , ning neid tuleks vajaduse korral kohandada, et neid saaks kohaldada kas automaatsete või häälkauplemisega seotud hinnapäringusüsteemide suhtes.
  Selleks et tagada usaldusväärne läbipaistvusraamistik kõigi oluliste instrumentide jaoks, tuleks seda kohaldada võlakirjade ja struktureeritud finantstoodete suhtes, mille kohta on avaldatud prospekt või mis on võetud kauplemisele reguleeritud turul või millega kaubeldakse mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis, tuletisinstrumentide suhtes, millega kaubeldakse või mis on võetud kauplemisele reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või organiseeritud kauplemissüsteemides või mida peetakse kõlblikuks keskseks kliirimiseks, ning tehingujärgse läbipaistvuse osas samuti tuletisinstrumentide suhtes, millest on teatatud kauplemisteabehoidlatele. Seega jääksid läbipaistvusnõuete alt välja ainult sellised finantsinstrumendid, ▐ mis on olemuslikult eriotstarbelised
  või mis ei ole piisavalt likviidsed
  . |
| --- | --- |

(12)

Finantskriis tõi esile konkreetsed puudused selles valdkonnas, kuidas kauplemisvõimaluste alane teave ja muude finantsinstrumentide kui aktsiate hinnad on turuosalistele kättesaadavad, nimelt selle teabe ajastuse, detailsuse, võrdse juurdepääsu ja usaldusväärsuse osas. Seega tuleks kehtestada
  ajakohased
  tehingueelse ja -järgse läbipaistvuse nõuded, milles oleks arvestatud konkreetset liiki instrumentide, mis ei ole aktsiad, erinevate omaduste ja turustruktuuridega
  , ning neid tuleks vajaduse korral kohandada, et neid saaks kohaldada kas automaatsete või häälkauplemisega seotud hinnapäringusüsteemide suhtes.
  Selleks et tagada usaldusväärne läbipaistvusraamistik kõigi oluliste instrumentide jaoks, tuleks seda kohaldada võlakirjade ja struktureeritud finantstoodete suhtes, mille kohta on avaldatud prospekt või mis on võetud kauplemisele reguleeritud turul või millega kaubeldakse mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis, tuletisinstrumentide suhtes, millega kaubeldakse või mis on võetud kauplemisele reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või organiseeritud kauplemissüsteemides või mida peetakse kõlblikuks keskseks kliirimiseks, ning tehingujärgse läbipaistvuse osas samuti tuletisinstrumentide suhtes, millest on teatatud kauplemisteabehoidlatele. Seega jääksid läbipaistvusnõuete alt välja ainult sellised finantsinstrumendid, ▐ mis on olemuslikult eriotstarbelised
  või mis ei ole piisavalt likviidsed
  .

| (13) | Selleks et aidata kaasa toodete väärtuse hindamisele ja hindade kujunemise tõhususele, on tarvis juurutada asjakohasel tasemel kauplemisläbipaistvus võlakirjade, struktureeritud finantstoodete ning tuletisinstrumentide turgudel. Struktureeritud finantstoodete hulka tuleks eelkõige arvata ka varaga tagatud väärtpaberid, nagu määratletud määruse (EÜ) nr 809/2004 (6) artikli 2 lõikes 5, mis hõlmavad muu hulgas tagatud võlakohustusi. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et aidata kaasa toodete väärtuse hindamisele ja hindade kujunemise tõhususele, on tarvis juurutada asjakohasel tasemel kauplemisläbipaistvus võlakirjade, struktureeritud finantstoodete ning tuletisinstrumentide turgudel. Struktureeritud finantstoodete hulka tuleks eelkõige arvata ka varaga tagatud väärtpaberid, nagu määratletud määruse (EÜ) nr 809/2004 (6) artikli 2 lõikes 5, mis hõlmavad muu hulgas tagatud võlakohustusi.

| (13 a) | Õiguskindluse huvides tuleks selgitada teatavaid aspekte, mille suhtes käesolevat määrust ei kohaldata. Kuigi valuutatuletislepingud, sh valuuta vahetustehinguid, millest tuleneb rahaline arveldus, mille kindlaksmääramise aluseks on valuutad, kuuluvad läbipaistvuse ja turu terviklikkuse tagamise tõttu reguleerimisele, peaks valuutaga tehtavad hetketehingud käesoleva määruse kohaldusalast välja jääma. Samuti on oluline välja tuua, et kindlustuslepinguid, mis on seotud tegevustega, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ (kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II))

   (7)

  I lisas esitatud klassidesse, ei loeta käesoleva määruse tähenduses tuletisinstrumentideks, kui need on sõlmitud liidu või kolmanda riigi kindlustusandja või edasikindlustusandjaga. Peale selle on oluline märkida, et reguleerida tuleks küll algoritmkauplemisega kaasnevaid riske, kuid tehingujärgsetes riskivähendusteenustes kasutatavaid algoritme ei loeta algoritmkauplemiseks. |
| --- | --- |

(13 a)

Õiguskindluse huvides tuleks selgitada teatavaid aspekte, mille suhtes käesolevat määrust ei kohaldata. Kuigi valuutatuletislepingud, sh valuuta vahetustehinguid, millest tuleneb rahaline arveldus, mille kindlaksmääramise aluseks on valuutad, kuuluvad läbipaistvuse ja turu terviklikkuse tagamise tõttu reguleerimisele, peaks valuutaga tehtavad hetketehingud käesoleva määruse kohaldusalast välja jääma. Samuti on oluline välja tuua, et kindlustuslepinguid, mis on seotud tegevustega, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ (kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II))

   (7)

  I lisas esitatud klassidesse, ei loeta käesoleva määruse tähenduses tuletisinstrumentideks, kui need on sõlmitud liidu või kolmanda riigi kindlustusandja või edasikindlustusandjaga. Peale selle on oluline märkida, et reguleerida tuleks küll algoritmkauplemisega kaasnevaid riske, kuid tehingujärgsetes riskivähendusteenustes kasutatavaid algoritme ei loeta algoritmkauplemiseks.

| (14) | Selleks et tagada erinevate kauplemiskohtade puhul ühetaoliselt kohaldatavad tingimused, tuleks kohaldada eri liiki kauplemiskohtade suhtes samu tehingueelse ja tehingujärgse läbipaistvuse nõudeid. Läbipaistvuse nõuded peaksid olema
  proportsionaalsed ja
  piiritletud eraldi erinevate instrumendiliikide kohta, sealhulgas aktsiate, võlakirjade ja tuletisinstrumentide jaoks ning ▐ võtma arvesse
  investorite ja emitentide, sh riigivõlakirjade emitentide huve ja turu likviidsust. Need nõuded peaksid ühtlasi olema piiritletud
  eri liiki kauplemiste kohta, sealhulgas tellimusraamatupõhise ja noteeringupõhise kauplemissüsteemi
  , nagu hinnapäringusüsteemi
  jaoks, ning hübriid- ja häälmaaklerluse süsteemi jaoks, ning võtma arvesse siseriikliku turu emissioonimahtu, tehingumahtu ja omadusi. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et tagada erinevate kauplemiskohtade puhul ühetaoliselt kohaldatavad tingimused, tuleks kohaldada eri liiki kauplemiskohtade suhtes samu tehingueelse ja tehingujärgse läbipaistvuse nõudeid. Läbipaistvuse nõuded peaksid olema
  proportsionaalsed ja
  piiritletud eraldi erinevate instrumendiliikide kohta, sealhulgas aktsiate, võlakirjade ja tuletisinstrumentide jaoks ning ▐ võtma arvesse
  investorite ja emitentide, sh riigivõlakirjade emitentide huve ja turu likviidsust. Need nõuded peaksid ühtlasi olema piiritletud
  eri liiki kauplemiste kohta, sealhulgas tellimusraamatupõhise ja noteeringupõhise kauplemissüsteemi
  , nagu hinnapäringusüsteemi
  jaoks, ning hübriid- ja häälmaaklerluse süsteemi jaoks, ning võtma arvesse siseriikliku turu emissioonimahtu, tehingumahtu ja omadusi.

| (15) | Selleks et tagada, et börsiväliselt toimuv kauplemine ei ohustaks tõhusat hindade avalikustamist ega läbiapaistvaid võrdseid konkurentsitingimusi erinevate kauplemisvahendite puhul, tuleks kohaldada asjakohaseid tehingueelse läbipaistvuse nõudeid investeerimisühingute suhtes, kes kauplevad omal arvel finantsinstrumentidega börsiväliselt, kui nad teevad seda kliendi korralduste süsteemse täitja õigustes seoses aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide ning võlakirjade, struktureeritud finantstoodete ja kliirimiskõlblike tuletisinstrumentidega. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et tagada, et börsiväliselt toimuv kauplemine ei ohustaks tõhusat hindade avalikustamist ega läbiapaistvaid võrdseid konkurentsitingimusi erinevate kauplemisvahendite puhul, tuleks kohaldada asjakohaseid tehingueelse läbipaistvuse nõudeid investeerimisühingute suhtes, kes kauplevad omal arvel finantsinstrumentidega börsiväliselt, kui nad teevad seda kliendi korralduste süsteemse täitja õigustes seoses aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide ning võlakirjade, struktureeritud finantstoodete ja kliirimiskõlblike tuletisinstrumentidega.

| (16) | Investeerimisühingut, kes täidab kliendi korraldusi enda omanduses oleva kapitali vastu, tuleks käsitada kliendi korralduste süsteemse täitjana, välja arvatud juhul, kui tehinguid teostatakse väljaspool reguleeritud turge, mitmepoolseid kauplemissüsteeme ja organiseeritud kauplemissüsteeme ▐ ajutiselt ja ebaregulaarselt. Kliendi korralduste süsteemne täitja tuleks määratleda kui investeerimisühing, mis tegeleb organiseeritult,
  korrapäraselt
  ja süsteemselt omal arvel kliendi korralduste
  kahepoolse
  täitmisega väljaspool reguleeritud turgu, mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi. Selleks et tagada selle määratluse objektiivne ja tõhus kohaldamine investeerimisühingute suhtes, tuleks tähtsustada mis tahes kahepoolset kauplemist
  kliendi korralduste täitmisel
  ning
  finantsinstrumendi või varade klassi alusel kindlaks määratud
  kvantitatiivsed kriteeriumid
  võiksid täiendada
  kvalitatiivseid kriteeriume, kui on tegu nende investeerimisühingute kindlaksmääramisega, kes peavad ennast registreerima kliendi korralduste süsteemse täitjana, nagu sätestatud määruse (EÜ) nr 1287/2006 artiklis 21. Kui organiseeritud kauplemissüsteem on mis tahes süsteem või rakendus, kus mitmed kolmandate osapoolte ostu- ja müügihuvid kohtuvad omavahel ühtses süsteemis, siis kliendi korralduste süsteemsel täitjal ei tohiks olla lubatud kolmandate osapoolte ostu- ja müügihuvisid kokku viia.
  Hinnakujundusprotsessi kvaliteedi tagamiseks tuleb piirata võimalusi, mille puhul võib börsiväline kauplemine toimuda väljaspool kliendi korralduste süsteemset täitjat, ning pädevad asutused peaksid tagama, et süsteemis, kus investeerimisühing täidab kliendi korraldusi enda omanduses oleva kapitali vastu, ei oleks ükski osaline aktsiatega seotud korralduste täitmisel eelispositsioonil. |
| --- | --- |

(16)

Investeerimisühingut, kes täidab kliendi korraldusi enda omanduses oleva kapitali vastu, tuleks käsitada kliendi korralduste süsteemse täitjana, välja arvatud juhul, kui tehinguid teostatakse väljaspool reguleeritud turge, mitmepoolseid kauplemissüsteeme ja organiseeritud kauplemissüsteeme ▐ ajutiselt ja ebaregulaarselt. Kliendi korralduste süsteemne täitja tuleks määratleda kui investeerimisühing, mis tegeleb organiseeritult,
  korrapäraselt
  ja süsteemselt omal arvel kliendi korralduste
  kahepoolse
  täitmisega väljaspool reguleeritud turgu, mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi. Selleks et tagada selle määratluse objektiivne ja tõhus kohaldamine investeerimisühingute suhtes, tuleks tähtsustada mis tahes kahepoolset kauplemist
  kliendi korralduste täitmisel
  ning
  finantsinstrumendi või varade klassi alusel kindlaks määratud
  kvantitatiivsed kriteeriumid
  võiksid täiendada
  kvalitatiivseid kriteeriume, kui on tegu nende investeerimisühingute kindlaksmääramisega, kes peavad ennast registreerima kliendi korralduste süsteemse täitjana, nagu sätestatud määruse (EÜ) nr 1287/2006 artiklis 21. Kui organiseeritud kauplemissüsteem on mis tahes süsteem või rakendus, kus mitmed kolmandate osapoolte ostu- ja müügihuvid kohtuvad omavahel ühtses süsteemis, siis kliendi korralduste süsteemsel täitjal ei tohiks olla lubatud kolmandate osapoolte ostu- ja müügihuvisid kokku viia.
  Hinnakujundusprotsessi kvaliteedi tagamiseks tuleb piirata võimalusi, mille puhul võib börsiväline kauplemine toimuda väljaspool kliendi korralduste süsteemset täitjat, ning pädevad asutused peaksid tagama, et süsteemis, kus investeerimisühing täidab kliendi korraldusi enda omanduses oleva kapitali vastu, ei oleks ükski osaline aktsiatega seotud korralduste täitmisel eelispositsioonil.

| (17) | Kliendi korralduste süsteemsed täitjad võivad otsustada võimaldada oma hinnapakkumistele juurdepääsu üksnes
  oma
  jaeklientidele, üksnes
  oma
  kutselistele klientidele või mõlemale. Neil ei tohiks olla lubatud diskrimineerida kõnealuste kategooriate kliente
  , kuid neil peaks olema võimalik võtta arvesse klientidevahelisi erinevusi, näiteks krediidiriski osas.
  Kliendi korralduste süsteemsed täitjad ei ole kohustatud avaldama standardset turumahtu ületavate
  omakapitaliinstrumentide
  tehingute
  ja jaeturu mahtu ületavate mitteomakapitaliinstrumentide tehingute
  kohta kindlaid hinnapakkumisi. Ühegi finantsinstrumentide klassi standardne turumaht
  ega jaeturu maht
  ei tohiks olla ühegi samasse klassi kuuluva finantsinstrumendiga võrreldes oluliselt ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(17)

Kliendi korralduste süsteemsed täitjad võivad otsustada võimaldada oma hinnapakkumistele juurdepääsu üksnes
  oma
  jaeklientidele, üksnes
  oma
  kutselistele klientidele või mõlemale. Neil ei tohiks olla lubatud diskrimineerida kõnealuste kategooriate kliente
  , kuid neil peaks olema võimalik võtta arvesse klientidevahelisi erinevusi, näiteks krediidiriski osas.
  Kliendi korralduste süsteemsed täitjad ei ole kohustatud avaldama standardset turumahtu ületavate
  omakapitaliinstrumentide
  tehingute
  ja jaeturu mahtu ületavate mitteomakapitaliinstrumentide tehingute
  kohta kindlaid hinnapakkumisi. Ühegi finantsinstrumentide klassi standardne turumaht
  ega jaeturu maht
  ei tohiks olla ühegi samasse klassi kuuluva finantsinstrumendiga võrreldes oluliselt ebaproportsionaalne.

| (18) | On asjakohane tagada, et võimalikult suur osa kauplemisest, mis jääb väljapoole reguleeritud täitmiskohti, toimuks organiseeritud süsteemides, mille suhtes kohaldatakse asjakohaseid läbipaistvusnõudeid, tagades samal ajal, et teha oleks võimalik ka suuremahulisi ja ebaregulaarseid tehinguid.
  Käesoleva määruse eesmärk ei ole nõuda tehingueelse läbipaistvuse reeglite kohaldamist
  esmasturule laskmist hõlmavate
  börsiväliste tehingute suhtes,
  mis on eriotstarbelised
  ja
  mis vastavad finantssektori vastaspoolte või mittefinantssektori vastaspoolte erinõuetele ja mis moodustavad osa ärisidemetest, mida omakorda iseloomustavad standardsest turumahust või standardsest jaeturumahust suuremad tehingud, ning kui tehinguid sõlmitakse väljaspool süsteeme, mida asjaomane ühing kasutab tavaliselt oma äritegevuseks kliendi korralduste süsteemse täitjana
  . |
| --- | --- |

(18)

On asjakohane tagada, et võimalikult suur osa kauplemisest, mis jääb väljapoole reguleeritud täitmiskohti, toimuks organiseeritud süsteemides, mille suhtes kohaldatakse asjakohaseid läbipaistvusnõudeid, tagades samal ajal, et teha oleks võimalik ka suuremahulisi ja ebaregulaarseid tehinguid.
  Käesoleva määruse eesmärk ei ole nõuda tehingueelse läbipaistvuse reeglite kohaldamist
  esmasturule laskmist hõlmavate
  börsiväliste tehingute suhtes,
  mis on eriotstarbelised
  ja
  mis vastavad finantssektori vastaspoolte või mittefinantssektori vastaspoolte erinõuetele ja mis moodustavad osa ärisidemetest, mida omakorda iseloomustavad standardsest turumahust või standardsest jaeturumahust suuremad tehingud, ning kui tehinguid sõlmitakse väljaspool süsteeme, mida asjaomane ühing kasutab tavaliselt oma äritegevuseks kliendi korralduste süsteemse täitjana
  .

| (19) | Turuandmed peaksid olema kasutajatele kergesti ja käepäraselt kättesaadavad võimalikult lahtikirjutatud kujul, võimaldamaks investoritel ja nende vajadusi täitvatel andmeteenuste osutajatel andmelahendusi võimalikult suurel määral kliendi vajadustele vastavalt kohandada. Seepärast tuleks tehingueelse ja -järgse läbipaistvuse andmed teha üldsusele kättesaadavaks „lahtiharutatud” kujul, et vähendada turuosaliste kulusid andmete ostmisel
  , ning kasutada tuleks tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajaid, et tagada selliste andmete sidusus ja kvaliteet ning võimaldada tehingujärgsete andmete kohta kauplemiskoondteabe esitamist. |
| --- | --- |

(19)

Turuandmed peaksid olema kasutajatele kergesti ja käepäraselt kättesaadavad võimalikult lahtikirjutatud kujul, võimaldamaks investoritel ja nende vajadusi täitvatel andmeteenuste osutajatel andmelahendusi võimalikult suurel määral kliendi vajadustele vastavalt kohandada. Seepärast tuleks tehingueelse ja -järgse läbipaistvuse andmed teha üldsusele kättesaadavaks „lahtiharutatud” kujul, et vähendada turuosaliste kulusid andmete ostmisel
  , ning kasutada tuleks tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajaid, et tagada selliste andmete sidusus ja kvaliteet ning võimaldada tehingujärgsete andmete kohta kauplemiskoondteabe esitamist.

| (20) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (9) peaksid olema täielikult kohaldatavad isikuandmete vahetamise, edastamise ja töötlemise suhtes liikmesriikide ja ESMA poolt käesoleva määruse, eriti selle IV jaotise eesmärkidel. |
| --- | --- |

(20)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (9) peaksid olema täielikult kohaldatavad isikuandmete vahetamise, edastamise ja töötlemise suhtes liikmesriikide ja ESMA poolt käesoleva määruse, eriti selle IV jaotise eesmärkidel.

| (21) | Arvestades 25. septembri 2009. aasta G-20 Pittsburghi tippkohtumise osapoolte vahel saavutatud kokkulepet viia kauplemine standardiseeritud börsiväliste tuletisinstrumentide lepingutega üle börsidele või võimalusel elektroonilistele kauplemisplatvormidele, tuleks kindlaks määrata ametlik õiguslik menetlus, mis annaks loa finantssektori vastaspoolte ja suurte mittefinantssektori vastaspoolte vaheliseks kauplemiseks kõigi tuletisinstrumentidega, mis on tunnistatud kliirimiskõlblikuks ja mis on piisavalt likviidsed, et nendega oleks võimalik kaubelda mitmesugustes kauplemiskohtades, mille suhtes kohaldatakse võrreldavat regulatsiooni ▐.
  Käesoleva määruse eesmärk ei ole keelata ega piirata eriotstarbeliste tuletisinstrumendilepingute kasutamist ega neid finantssektoriväliste institutsioonide jaoks liiga kalliks muuta. Seetõttu tuleks
  piisava likviidsuse hindamisel ▐ arvestada turu iseärasustega siseriiklikul tasandil, sealhulgas selliste näitajatega nagu turuosaliste arv ja liik konkreetsel turul, ning tehingute parameetritega, nagu tehingute maht ja sagedus sellel turul.
  Peale selle ei ole käesoleva määruse eesmärk vältida tehingujärgsete riskivähendusteenuste kasutamist. |
| --- | --- |

(21)

Arvestades 25. septembri 2009. aasta G-20 Pittsburghi tippkohtumise osapoolte vahel saavutatud kokkulepet viia kauplemine standardiseeritud börsiväliste tuletisinstrumentide lepingutega üle börsidele või võimalusel elektroonilistele kauplemisplatvormidele, tuleks kindlaks määrata ametlik õiguslik menetlus, mis annaks loa finantssektori vastaspoolte ja suurte mittefinantssektori vastaspoolte vaheliseks kauplemiseks kõigi tuletisinstrumentidega, mis on tunnistatud kliirimiskõlblikuks ja mis on piisavalt likviidsed, et nendega oleks võimalik kaubelda mitmesugustes kauplemiskohtades, mille suhtes kohaldatakse võrreldavat regulatsiooni ▐.
  Käesoleva määruse eesmärk ei ole keelata ega piirata eriotstarbeliste tuletisinstrumendilepingute kasutamist ega neid finantssektoriväliste institutsioonide jaoks liiga kalliks muuta. Seetõttu tuleks
  piisava likviidsuse hindamisel ▐ arvestada turu iseärasustega siseriiklikul tasandil, sealhulgas selliste näitajatega nagu turuosaliste arv ja liik konkreetsel turul, ning tehingute parameetritega, nagu tehingute maht ja sagedus sellel turul.
  Peale selle ei ole käesoleva määruse eesmärk vältida tehingujärgsete riskivähendusteenuste kasutamist.

| (22) | Arvestades 25. septembril 2009. aastal G-20 Pittsburghi tippkohtumise osapoolte vahel saavutatud kokkulepet viia ühest küljest kauplemine standardiseeritud börsiväliste tuletisinstrumentide lepingutega üle börsidele või võimaluse korral elektroonilistele kauplemisplatvormidele ning teisest küljest mitmesuguste börsiväliste tuletisinstrumentide suhteliselt väiksemat likviidsust, on asjakohane määrata kindlaks sobiv kogum lubatud kauplemiskohti, kus kauplemine võib sellest kokkuleppest lähtuvalt toimuda. Kõigi lubatud kauplemiskohtade suhtes tuleks kohaldada tugevalt ühtlustatud õigusnõudeid, mis hõlmaksid kauplemiskohtade organisatsioonilisi ja tegevuslikke aspekte, huvide konfliktide leevendamise korda, kogu kauplemistegevuse järelevalvet, finantsinstrumentide
  ja kauplemismudeli
  lõikes piiritletud tehingueelset ja -järgset läbipaistvust. Samas tuleks kauplemiskohtade korraldajatele ette näha võimalus korraldada lähtuvalt sellest kokkuleppest omal äranägemisel tehinguid
  nende osaliste
  vahel, et parandada tehingute teostamise ja likviidsuse tingimusi. |
| --- | --- |

(22)

Arvestades 25. septembril 2009. aastal G-20 Pittsburghi tippkohtumise osapoolte vahel saavutatud kokkulepet viia ühest küljest kauplemine standardiseeritud börsiväliste tuletisinstrumentide lepingutega üle börsidele või võimaluse korral elektroonilistele kauplemisplatvormidele ning teisest küljest mitmesuguste börsiväliste tuletisinstrumentide suhteliselt väiksemat likviidsust, on asjakohane määrata kindlaks sobiv kogum lubatud kauplemiskohti, kus kauplemine võib sellest kokkuleppest lähtuvalt toimuda. Kõigi lubatud kauplemiskohtade suhtes tuleks kohaldada tugevalt ühtlustatud õigusnõudeid, mis hõlmaksid kauplemiskohtade organisatsioonilisi ja tegevuslikke aspekte, huvide konfliktide leevendamise korda, kogu kauplemistegevuse järelevalvet, finantsinstrumentide
  ja kauplemismudeli
  lõikes piiritletud tehingueelset ja -järgset läbipaistvust. Samas tuleks kauplemiskohtade korraldajatele ette näha võimalus korraldada lähtuvalt sellest kokkuleppest omal äranägemisel tehinguid
  nende osaliste
  vahel, et parandada tehingute teostamise ja likviidsuse tingimusi.

| (23) | Nende tuletisinstrumentide suhtes kehtestatud kohustusliku kauplemiskoha nõue peaks võimaldama tõhusat konkurentsi erinevate lubatud kauplemiskohtade vahel. Seetõttu ei tohiks neil kauplemiskohtadel olla võimalik pretendeerida eksklusiivsetele õigustele mis tahes tuletisinstrumentidele, mille suhtes sellist kohustusliku kauplemiskoha nõuet kohaldatakse, mis välistaks teiste kauplemiskohtade võimaluse selliste instrumentidega kauplemise keskkonda pakkuda. Et tuletisinstrumentidega kauplemise kohtade vaheline konkurents oleks tõhus, on tähtis, et kauplemiskohtadel oleks mittediskrimineeriv ja läbipaistev juurdepääs kesksetele vastaspooltele. Mittediskrimineeriv juurdepääs kesksele vastaspoolele peaks tähendama, et kauplemiskohal on õigus mittediskrimineerivale kohtlemisele selles osas, milliseid tagatise nõudeid tema platvormil kaubeldavate lepingute puhul esitatakse, kuidas toimub majanduslikult samaväärsete lepingute tasaarvestus ning risttagatiste andmine sama keskse vastaspoole poolt kliiritud korreleeruvate lepingutega, ning mittediskrimineerivatele arveldustasudele. |
| --- | --- |

(23)

Nende tuletisinstrumentide suhtes kehtestatud kohustusliku kauplemiskoha nõue peaks võimaldama tõhusat konkurentsi erinevate lubatud kauplemiskohtade vahel. Seetõttu ei tohiks neil kauplemiskohtadel olla võimalik pretendeerida eksklusiivsetele õigustele mis tahes tuletisinstrumentidele, mille suhtes sellist kohustusliku kauplemiskoha nõuet kohaldatakse, mis välistaks teiste kauplemiskohtade võimaluse selliste instrumentidega kauplemise keskkonda pakkuda. Et tuletisinstrumentidega kauplemise kohtade vaheline konkurents oleks tõhus, on tähtis, et kauplemiskohtadel oleks mittediskrimineeriv ja läbipaistev juurdepääs kesksetele vastaspooltele. Mittediskrimineeriv juurdepääs kesksele vastaspoolele peaks tähendama, et kauplemiskohal on õigus mittediskrimineerivale kohtlemisele selles osas, milliseid tagatise nõudeid tema platvormil kaubeldavate lepingute puhul esitatakse, kuidas toimub majanduslikult samaväärsete lepingute tasaarvestus ning risttagatiste andmine sama keskse vastaspoole poolt kliiritud korreleeruvate lepingutega, ning mittediskrimineerivatele arveldustasudele.

| (24) | Finantsturgude nõuetekohase toimimise ja ausameelsuse, investorite kaitse ja finantsstabiilsuse tagamiseks tuleb ette näha mehhanism, millega jälgida investeerimistoodete laadi, ning volitused
  keelata või piirata mis tahes sellise
  investeerimistoote või
  finantsinstrumendi turundamine, levitamine ja müük, mis tekitab tõsist muret seoses investorite kaitse, finantsturgude korrakohase toimimise ja ausameelsuse või finantssüsteemi kui terviku või mõne selle osa stabiilsusega, ning koos selle mehhanismiga tuleks ESMA-le anda asjakohased koordineerimise ja eriolukordade lahendamise volitused. Õigus neid volitusi rakendada peaks
  pädevatel asutustel ja erandjuhtudel ESMA-l
  tekkima juhul, kui on täidetud hulk teatavaid konkreetseid tingimusi.
  Kui need tingimused on täidetud, peaks pädeval asutusel või erandjuhtudel ESMA-l olema ettevaatusabinõuna võimalik selliseid keelde ja piiranguid kohaldada enne seda, kui mingit investeerimistoodet või finantsinstrumenti hakatakse klientidele turustama, levitama või müüma. |
| --- | --- |

(24)

Finantsturgude nõuetekohase toimimise ja ausameelsuse, investorite kaitse ja finantsstabiilsuse tagamiseks tuleb ette näha mehhanism, millega jälgida investeerimistoodete laadi, ning volitused
  keelata või piirata mis tahes sellise
  investeerimistoote või
  finantsinstrumendi turundamine, levitamine ja müük, mis tekitab tõsist muret seoses investorite kaitse, finantsturgude korrakohase toimimise ja ausameelsuse või finantssüsteemi kui terviku või mõne selle osa stabiilsusega, ning koos selle mehhanismiga tuleks ESMA-le anda asjakohased koordineerimise ja eriolukordade lahendamise volitused. Õigus neid volitusi rakendada peaks
  pädevatel asutustel ja erandjuhtudel ESMA-l
  tekkima juhul, kui on täidetud hulk teatavaid konkreetseid tingimusi.
  Kui need tingimused on täidetud, peaks pädeval asutusel või erandjuhtudel ESMA-l olema ettevaatusabinõuna võimalik selliseid keelde ja piiranguid kohaldada enne seda, kui mingit investeerimistoodet või finantsinstrumenti hakatakse klientidele turustama, levitama või müüma.

| (25) | Pädevad asutused peaksid teavitama ESMAt kõigist üksikasjadest oma võimalike taotluste kohta positsioonide vähendamiseks seoses tuletisinstrumendi lepingutega, mis tahes ühekordsetest piirangutest ning ex ante positsioonide piirangutest, et parandada koordineeritust ning lähenemist selles osas, kuidas neid volitusi rakendatakse. Peamised andmed pädeva asutuse poolt rakendatavate ex ante positsioonide piirangute kohta tuleks avaldada ESMA veebisaidil. |
| --- | --- |

(25)

Pädevad asutused peaksid teavitama ESMAt kõigist üksikasjadest oma võimalike taotluste kohta positsioonide vähendamiseks seoses tuletisinstrumendi lepingutega, mis tahes ühekordsetest piirangutest ning ex ante positsioonide piirangutest, et parandada koordineeritust ning lähenemist selles osas, kuidas neid volitusi rakendatakse. Peamised andmed pädeva asutuse poolt rakendatavate ex ante positsioonide piirangute kohta tuleks avaldada ESMA veebisaidil.

| (26) | ESMA-l peaks olema võimalik paluda mis tahes isikult teabe esitamist tema positsiooni kohta seoses tuletisinstrumendi lepinguga, paluda selle positsiooni vähendamist ning piirata isikute võimalusi sooritada üksiktehinguid kauba tuletisinstrumentidega. Seejärel peaks ESMA teavitama pädevaid asutusi tema pakutavatest meetmetest ning need meetmed ühtlasi ka avalikustama. |
| --- | --- |

(26)

ESMA-l peaks olema võimalik paluda mis tahes isikult teabe esitamist tema positsiooni kohta seoses tuletisinstrumendi lepinguga, paluda selle positsiooni vähendamist ning piirata isikute võimalusi sooritada üksiktehinguid kauba tuletisinstrumentidega. Seejärel peaks ESMA teavitama pädevaid asutusi tema pakutavatest meetmetest ning need meetmed ühtlasi ka avalikustama.

| (27) | Andmed finantsinstrumentidega teostatud tehingute kohta tuleks esitada
  ESMA koordineeritava süsteemi kaudu
  pädevatele asutustele, mis võimaldaks neil tuvastada ja uurida võimalikke turu kuritarvitamise juhtumeid, jälgida turgude õiglast ja korrakohast toimimist ning investeerimisühingute tegevust. Selline järelevalve hõlmab kõiki instrumente, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul
  või millega kaubeldakse kauplemiskohas
  , ning kõiki instrumente, mille väärtus sõltub nende instrumentide väärtusest või mõjutab nende instrumentide väärtust. Et vältida tarbetut halduskoormat investeerimisühingutele, tuleks finantsinstrumendid, millega ei kaubelda organiseeritult ja mis ei ole tundlikud turu kuritarvitamise suhtes, jätta aruandluskohuse alt välja.
  Aruannetes tuleks kasutada G20 kohustuste kohaselt juriidilise isiku tunnust. Komisjon peaks aru andma ka selle kohta, kas aruannete sisu ja vorm tagavad turu kuritarvitamise tuvastamise, millised on järelevalve prioriteedid, arvestades aruannetes sisalduvate andmete suurt hulka, kas on vaja teada, kes on algoritmi kasutamise eest vastutav otsustaja, ning milliseid meetmeid on vaja, et tagada väärtpaberite laenuks andmise ja repolepingute kohta usaldusväärsed aruanded, tänu millele on kõigil asjaomastel pädevatel asutustel võimalik ülevaade saada. |
| --- | --- |

(27)

Andmed finantsinstrumentidega teostatud tehingute kohta tuleks esitada
  ESMA koordineeritava süsteemi kaudu
  pädevatele asutustele, mis võimaldaks neil tuvastada ja uurida võimalikke turu kuritarvitamise juhtumeid, jälgida turgude õiglast ja korrakohast toimimist ning investeerimisühingute tegevust. Selline järelevalve hõlmab kõiki instrumente, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul
  või millega kaubeldakse kauplemiskohas
  , ning kõiki instrumente, mille väärtus sõltub nende instrumentide väärtusest või mõjutab nende instrumentide väärtust. Et vältida tarbetut halduskoormat investeerimisühingutele, tuleks finantsinstrumendid, millega ei kaubelda organiseeritult ja mis ei ole tundlikud turu kuritarvitamise suhtes, jätta aruandluskohuse alt välja.
  Aruannetes tuleks kasutada G20 kohustuste kohaselt juriidilise isiku tunnust. Komisjon peaks aru andma ka selle kohta, kas aruannete sisu ja vorm tagavad turu kuritarvitamise tuvastamise, millised on järelevalve prioriteedid, arvestades aruannetes sisalduvate andmete suurt hulka, kas on vaja teada, kes on algoritmi kasutamise eest vastutav otsustaja, ning milliseid meetmeid on vaja, et tagada väärtpaberite laenuks andmise ja repolepingute kohta usaldusväärsed aruanded, tänu millele on kõigil asjaomastel pädevatel asutustel võimalik ülevaade saada.

| (28) | Selleks et tehinguaruanded täidaksid turu jälgimise vahendina oma ülesande, peaks nende põhjal olema võimalik tuvastada nii isik, kes võttis vastu investeerimisotsuse, kui ka isikud, kelle ülesanne oli see täide viia.
  Peale läbipaistvuskorra, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määruses (EL) nr 236/2012 (lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta) (10), annab lühikeseks müügi tehingute märkimine pädevatele asutustele lühikeseks müügi tehingute mahu jälgimiseks kasulikku lisateavet. Investeerimisühingud peavad välja tooma, kas aktsiate või riigi emiteeritud võlainstrumentide müügi puhul on tegemist lühikeseks müügiga.
  Pädevatel asutustel on samuti vajalik omada täielikku juurdepääsu dokumenteeritud andmetele kõigis tellimuse töötlemise etappides, alates esmasest otsusest tehingu sooritamiseks kuni selle teostamiseni. Seepärast nõutakse investeerimisühingutelt dokumentide säilitamist kõigi nende tehingute kohta finantsinstrumentidega ning platvormide korraldajatelt nõutakse dokumentide säilitamist kõigi nende süsteemidesse sisestatud korralduste kohta. ESMA peaks koordineerima pädevate asutuste vahelist teabevahetust, tagamaks, et neil oleks juurdepääs kõigile nende järelevalve alla kuuluvate finantsinstrumentidega seotud tehingute ja korralduste dokumentidele, kaasa arvatud nendele, mis on sisestatud platvormide kaudu, mida käitatakse väljaspool nende territooriumi. |
| --- | --- |

(28)

Selleks et tehinguaruanded täidaksid turu jälgimise vahendina oma ülesande, peaks nende põhjal olema võimalik tuvastada nii isik, kes võttis vastu investeerimisotsuse, kui ka isikud, kelle ülesanne oli see täide viia.
  Peale läbipaistvuskorra, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määruses (EL) nr 236/2012 (lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta) (10), annab lühikeseks müügi tehingute märkimine pädevatele asutustele lühikeseks müügi tehingute mahu jälgimiseks kasulikku lisateavet. Investeerimisühingud peavad välja tooma, kas aktsiate või riigi emiteeritud võlainstrumentide müügi puhul on tegemist lühikeseks müügiga.
  Pädevatel asutustel on samuti vajalik omada täielikku juurdepääsu dokumenteeritud andmetele kõigis tellimuse töötlemise etappides, alates esmasest otsusest tehingu sooritamiseks kuni selle teostamiseni. Seepärast nõutakse investeerimisühingutelt dokumentide säilitamist kõigi nende tehingute kohta finantsinstrumentidega ning platvormide korraldajatelt nõutakse dokumentide säilitamist kõigi nende süsteemidesse sisestatud korralduste kohta. ESMA peaks koordineerima pädevate asutuste vahelist teabevahetust, tagamaks, et neil oleks juurdepääs kõigile nende järelevalve alla kuuluvate finantsinstrumentidega seotud tehingute ja korralduste dokumentidele, kaasa arvatud nendele, mis on sisestatud platvormide kaudu, mida käitatakse väljaspool nende territooriumi.

| (29) | Sama teabe topelt esitamist tuleks vältida. Määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt registreeritud või tunnustatud kauplemisteabehoidlale esitatud aruandeid asjakohaste instrumentide kohta, mis sisaldavad kogu tehinguaruandluseks vajalikku teavet, ei oleks vajalik pädevatele asutustele esitada, vaid kauplemisteabehoidla edastaks need ise pädevale asutusele. Määrust (EL) nr 648/2012 tuleks vastavalt sellele muuta. |
| --- | --- |

(29)

Sama teabe topelt esitamist tuleks vältida. Määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt registreeritud või tunnustatud kauplemisteabehoidlale esitatud aruandeid asjakohaste instrumentide kohta, mis sisaldavad kogu tehinguaruandluseks vajalikku teavet, ei oleks vajalik pädevatele asutustele esitada, vaid kauplemisteabehoidla edastaks need ise pädevale asutusele. Määrust (EL) nr 648/2012 tuleks vastavalt sellele muuta.

| (30) | Kogu pädevate asutuste vaheline teabevahetus ja -edastamine peab olema kooskõlas isikuandmete edastamise eeskirjadega, nagu sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (11). Kogu teabevahetus ja -edastamine ESMA poolt peab olema kooskõlas isikuandmete edastamise eeskirjadega, nagu sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (12), mis peaks olema täielikult kohaldatav isikuandmete töötlemise suhtes käesoleva määruse eesmärkidel. |
| --- | --- |

(30)

Kogu pädevate asutuste vaheline teabevahetus ja -edastamine peab olema kooskõlas isikuandmete edastamise eeskirjadega, nagu sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (11). Kogu teabevahetus ja -edastamine ESMA poolt peab olema kooskõlas isikuandmete edastamise eeskirjadega, nagu sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (12), mis peaks olema täielikult kohaldatav isikuandmete töötlemise suhtes käesoleva määruse eesmärkidel.

| (31) | Määruses (EL) nr 648/2012 sätestatakse kriteeriumid, mille põhjal otsustatakse, kas börsiväliste tuletisinstrumentide klasside suhtes tuleks kohaldada kliirimiskohustust. Samuti välistab see konkurentsimoonutused, nõudes kauplemiskohtade jaoks mittediskrimineerivat juurdepääsu börsiväliste tuletisinstrumentide kliirimist pakkuvatele kesksetele vastaspooltele ning börsiväliste tuletisinstrumentide kliirimist pakkuvate kesksete vastaspoolte jaoks mittediskrimineerivat juurdepääsu kauplemiskohtade kauplemise sisendandmetele. Kuna börsivälised tuletisinstrumendid määratletakse tuletisinstrumentide lepingutena, mille täitmine ei toimu reguleeritud turul, on olemas vajadus kehtestada käesoleva määrusega sarnased nõuded reguleeritud turgude suhtes. Kui ESMA on kuulutanud välja, et reguleeritud turgudel kaubeldavate tuletisinstrumentide suhtes kohaldatakse kliirimiskohustust, tuleks seda kohustust kohaldada ▐ nende suhtes
  samamoodi nagu nende tuletisinstrumentide suhtes, millega kaubeldakse mujal
  . |
| --- | --- |

(31)

Määruses (EL) nr 648/2012 sätestatakse kriteeriumid, mille põhjal otsustatakse, kas börsiväliste tuletisinstrumentide klasside suhtes tuleks kohaldada kliirimiskohustust. Samuti välistab see konkurentsimoonutused, nõudes kauplemiskohtade jaoks mittediskrimineerivat juurdepääsu börsiväliste tuletisinstrumentide kliirimist pakkuvatele kesksetele vastaspooltele ning börsiväliste tuletisinstrumentide kliirimist pakkuvate kesksete vastaspoolte jaoks mittediskrimineerivat juurdepääsu kauplemiskohtade kauplemise sisendandmetele. Kuna börsivälised tuletisinstrumendid määratletakse tuletisinstrumentide lepingutena, mille täitmine ei toimu reguleeritud turul, on olemas vajadus kehtestada käesoleva määrusega sarnased nõuded reguleeritud turgude suhtes. Kui ESMA on kuulutanud välja, et reguleeritud turgudel kaubeldavate tuletisinstrumentide suhtes kohaldatakse kliirimiskohustust, tuleks seda kohustust kohaldada ▐ nende suhtes
  samamoodi nagu nende tuletisinstrumentide suhtes, millega kaubeldakse mujal
  .

| (32) | Lisaks direktiivi 2004/39/EÜ nõuetele, millega välistatakse, et liikmesriigid piiravad põhjendamatult juurdepääsu tehingujärgsele taristule, nagu keskse vastaspoole ja arveldussüsteemid, on vajalik, et käesoleva määrusega kõrvaldaks mitmesugused muud ärilised takistused, mida on võimalik kasutada konkurentsi välistamiseks
  vabalt võõrandatavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide
  kliirimisel. Selleks et vältida mis tahes diskrimineerivat käitumist, peaksid kesksed vastaspooled nõustuma kliirima tehinguid, mis on sooritatud erinevates kauplemiskohtades – sel määral, kui need kauplemiskohad vastavad keskse vastaspoole poolt kehtestatud tegevust käsitlevatele ja tehnilistele nõuetele. Juurdepääsu andmisest võiks keelduda ainult juhul, kui
  juurdepääs ohustaks selgelt keskse vastaspoole sujuvat ja korrakohast toimimist või ohustaks süsteemseid riske põhjustaval viisil finantsturgude toimimist. |
| --- | --- |

(32)

Lisaks direktiivi 2004/39/EÜ nõuetele, millega välistatakse, et liikmesriigid piiravad põhjendamatult juurdepääsu tehingujärgsele taristule, nagu keskse vastaspoole ja arveldussüsteemid, on vajalik, et käesoleva määrusega kõrvaldaks mitmesugused muud ärilised takistused, mida on võimalik kasutada konkurentsi välistamiseks
  vabalt võõrandatavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide
  kliirimisel. Selleks et vältida mis tahes diskrimineerivat käitumist, peaksid kesksed vastaspooled nõustuma kliirima tehinguid, mis on sooritatud erinevates kauplemiskohtades – sel määral, kui need kauplemiskohad vastavad keskse vastaspoole poolt kehtestatud tegevust käsitlevatele ja tehnilistele nõuetele. Juurdepääsu andmisest võiks keelduda ainult juhul, kui
  juurdepääs ohustaks selgelt keskse vastaspoole sujuvat ja korrakohast toimimist või ohustaks süsteemseid riske põhjustaval viisil finantsturgude toimimist.

| (33) | Samuti peaksid kauplemiskohad olema kohustatud võimaldama juurdepääsu, sealhulgas kauplemise sisendandmetele, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil neile kesksetele vastaspooltele, kes soovivad kliirida vastavas kauplemiskohas teostatud tehinguid
  , v.a juhul kui juurdepääs seaks ohtu turgude sujuva ja korrakohase toimimise. Keskse vastaspoole kauplemiskohale juurdepääsu õigus peaks võimaldama kokkuleppeid, mille kohaselt kasutavad mitu keskset vastaspoolt sama kauplemiskoha kauplemisteavet. See ei tohiks aga viia koostalitluseni tuletisinstrumentide kliirimisel ega tekitada likviidsuse killustumist.
  Tõkete ja diskrimineeriva käitumise kõrvaldamine on mõeldud selleks, et suurendada konkurentsi finantsinstrumentide eest arveldamisel ja nendega kauplemisel, et vähendada liidu turgudel investeerimis- ja laenamiskulusid, kõrvaldada ebatõhusus ning edendada innovatsiooni. Komisjon peaks ka edaspidi tehingujärgse infrastruktuuri arengut tähelepanelikult jälgima ning vajadusel sekkuma, et ennetada konkurentsimoonutuste ilmnemist siseturul. |
| --- | --- |

(33)

Samuti peaksid kauplemiskohad olema kohustatud võimaldama juurdepääsu, sealhulgas kauplemise sisendandmetele, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil neile kesksetele vastaspooltele, kes soovivad kliirida vastavas kauplemiskohas teostatud tehinguid
  , v.a juhul kui juurdepääs seaks ohtu turgude sujuva ja korrakohase toimimise. Keskse vastaspoole kauplemiskohale juurdepääsu õigus peaks võimaldama kokkuleppeid, mille kohaselt kasutavad mitu keskset vastaspoolt sama kauplemiskoha kauplemisteavet. See ei tohiks aga viia koostalitluseni tuletisinstrumentide kliirimisel ega tekitada likviidsuse killustumist.
  Tõkete ja diskrimineeriva käitumise kõrvaldamine on mõeldud selleks, et suurendada konkurentsi finantsinstrumentide eest arveldamisel ja nendega kauplemisel, et vähendada liidu turgudel investeerimis- ja laenamiskulusid, kõrvaldada ebatõhusus ning edendada innovatsiooni. Komisjon peaks ka edaspidi tehingujärgse infrastruktuuri arengut tähelepanelikult jälgima ning vajadusel sekkuma, et ennetada konkurentsimoonutuste ilmnemist siseturul.

| (34) | Teenuste osutamise suhtes liidus kolmandate riikide ühingute poolt kohaldatakse siseriiklikke kordasid ja nõudeid. Need korrad on väga erinevad ning ühingul, mis on saanud ühe kohaselt neist tegevusloa, ei ole vabadust osutada teenuseid ega kasutada asutamisõigust teistes liikmesriikides kui see, kus ta on asutatud. On asjakohane kehtestada selles osas ühtne liidu tasandi õigusraamistik. See kord peaks ühtlustama olemasoleva killustatud raamistiku, tagama liitu sisenevatele kolmandate riikide ühingutele kindlustunde ja ühetaolise kohtlemise, tagama, et komisjon on kolmandate riikide õigusliku ja järelevalveraamistiku kohta läbi viinud
  tõhusa
  samaväärsuse hindamise, ning andma
  klientidele
  , kes ostavad liidus kolmandate riikide ühingute teenuseid, võrreldaval tasemel kaitse
  ning vastastikuse juurdepääsu kolmandate riikide turgudele. Korra kohaldamisel peaksid komisjon ja liikmesriigid seadma esmatähtsale kohale G20 kohustuste ning liidu suurimate kaubanduspartneritega sõlmitud lepingute kohaldusalasse kuuluvad valdkonnad ning võtma arvesse keskset rolli, mis liidul on globaalsetel finantsturgudel, ning tagama, et kolmanda riigi nõuete kohaldamine ei takistaks liidu investoreid ega emitente investeerimast kolmandasse riikidesse ega kolmandatest riikidest kapitali saamast ega takistaks kolmandate riikide investoreid ega emitente investeerimast liidu turule, liidu turul kapitali suurendamast või muid finantsteenuseid tarbimast, v.a juhul, kui see on vajalik objektiivsetel ja tõendatud põhjustel ettevaatusmeetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

(34)

Teenuste osutamise suhtes liidus kolmandate riikide ühingute poolt kohaldatakse siseriiklikke kordasid ja nõudeid. Need korrad on väga erinevad ning ühingul, mis on saanud ühe kohaselt neist tegevusloa, ei ole vabadust osutada teenuseid ega kasutada asutamisõigust teistes liikmesriikides kui see, kus ta on asutatud. On asjakohane kehtestada selles osas ühtne liidu tasandi õigusraamistik. See kord peaks ühtlustama olemasoleva killustatud raamistiku, tagama liitu sisenevatele kolmandate riikide ühingutele kindlustunde ja ühetaolise kohtlemise, tagama, et komisjon on kolmandate riikide õigusliku ja järelevalveraamistiku kohta läbi viinud
  tõhusa
  samaväärsuse hindamise, ning andma
  klientidele
  , kes ostavad liidus kolmandate riikide ühingute teenuseid, võrreldaval tasemel kaitse
  ning vastastikuse juurdepääsu kolmandate riikide turgudele. Korra kohaldamisel peaksid komisjon ja liikmesriigid seadma esmatähtsale kohale G20 kohustuste ning liidu suurimate kaubanduspartneritega sõlmitud lepingute kohaldusalasse kuuluvad valdkonnad ning võtma arvesse keskset rolli, mis liidul on globaalsetel finantsturgudel, ning tagama, et kolmanda riigi nõuete kohaldamine ei takistaks liidu investoreid ega emitente investeerimast kolmandasse riikidesse ega kolmandatest riikidest kapitali saamast ega takistaks kolmandate riikide investoreid ega emitente investeerimast liidu turule, liidu turul kapitali suurendamast või muid finantsteenuseid tarbimast, v.a juhul, kui see on vajalik objektiivsetel ja tõendatud põhjustel ettevaatusmeetmete võtmiseks.

| (35) | Teenuste osutamine jaeklientidele
  või jaeklientidele, kes soovivad, et neid koheldaks liidus kutseliste klientidena,
  peaks alati eeldama filiaali asutamist liidus. Filiaali asutamisel
  tuleks
  selleks hankida liidus tegevusluba ning filiaali üle
  tuleks teostada
  liidus järelevalvet. Asjaomase pädeva asutuse ja kolmanda riigi pädeva asutuse vahel peaksid olema sõlmitud asjakohased koostöölepped. Teenuste osutamine ilma filiaalita peaks olema lubatud ainult võrdsetele vastaspooltele
  ja mitte nende omal valikul kutselisteks klientideks peetavatele klientidele
  . Sellisel juhul peaks ühing ennast registreerima ESMAs ning tema üle teostataks järelevalvet kolmandas riigis. ESMA ja kolmanda riigi pädevate asutuste vahel peaksid olema sõlmitud asjakohased koostöölepped. |
| --- | --- |

(35)

Teenuste osutamine jaeklientidele
  või jaeklientidele, kes soovivad, et neid koheldaks liidus kutseliste klientidena,
  peaks alati eeldama filiaali asutamist liidus. Filiaali asutamisel
  tuleks
  selleks hankida liidus tegevusluba ning filiaali üle
  tuleks teostada
  liidus järelevalvet. Asjaomase pädeva asutuse ja kolmanda riigi pädeva asutuse vahel peaksid olema sõlmitud asjakohased koostöölepped. Teenuste osutamine ilma filiaalita peaks olema lubatud ainult võrdsetele vastaspooltele
  ja mitte nende omal valikul kutselisteks klientideks peetavatele klientidele
  . Sellisel juhul peaks ühing ennast registreerima ESMAs ning tema üle teostataks järelevalvet kolmandas riigis. ESMA ja kolmanda riigi pädevate asutuste vahel peaksid olema sõlmitud asjakohased koostöölepped.

| (36) | Käesoleva määruse sätted, mis reguleerivad teenuste osutamist
  või tegevuse teostamist
  liidus kolmandate riikide ühingute poolt, ei tohiks mõjutada liidus asutatud isikute võimalust osta investeerimisteenuseid
  liidus
  kolmanda riigi ühingult nende oma eksklusiivsel algatusel
  ega liidu investeerimisühingute ega krediidiasutuste võimalust osta investeerimisteenuseid või -tegevusi kolmanda riigi ühingult ega klientide võimalust osta investeerimisteenuseid või -tegevusi kolmanda riigi ühingult sellise krediidiasutuse või investeerimisühingu vahendusel.
  Juhul kui kolmanda riigi ühing osutab teenuseid liidus asutatud isiku omal eksklusiivsel algatusel, ei peaks neid teenuseid käsitama liidu territooriumil osutatavate teenustena. Juhul kui kolmanda riigi ühing peibutab liidus kliente või potentsiaalseid kliente või reklaamib või propageerib liidus koos kõrvalteenustega investeerimisteenuseid või -tegevust, ei tohiks seda käsitada teenusena, mida osutatakse kliendi omal eksklusiivsel algatusel. |
| --- | --- |

(36)

Käesoleva määruse sätted, mis reguleerivad teenuste osutamist
  või tegevuse teostamist
  liidus kolmandate riikide ühingute poolt, ei tohiks mõjutada liidus asutatud isikute võimalust osta investeerimisteenuseid
  liidus
  kolmanda riigi ühingult nende oma eksklusiivsel algatusel
  ega liidu investeerimisühingute ega krediidiasutuste võimalust osta investeerimisteenuseid või -tegevusi kolmanda riigi ühingult ega klientide võimalust osta investeerimisteenuseid või -tegevusi kolmanda riigi ühingult sellise krediidiasutuse või investeerimisühingu vahendusel.
  Juhul kui kolmanda riigi ühing osutab teenuseid liidus asutatud isiku omal eksklusiivsel algatusel, ei peaks neid teenuseid käsitama liidu territooriumil osutatavate teenustena. Juhul kui kolmanda riigi ühing peibutab liidus kliente või potentsiaalseid kliente või reklaamib või propageerib liidus koos kõrvalteenustega investeerimisteenuseid või -tegevust, ei tohiks seda käsitada teenusena, mida osutatakse kliendi omal eksklusiivsel algatusel.

| (37) | Saastekvootide (ELSid) teisestel hetketurgudel on esinenud mitmesuguseid petturlikke tegevusi, mis võivad õõnestada usaldust direktiiviga 2003/87/EÜ loodud heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) vastu, ning rakendatakse meetmeid saastekvootide registrite süsteemi tõhustamiseks ja ELSidega kauplemise konto avamise tingimuste karmistamiseks. Selleks et tugevdada nende turgude ausameelsust ja kindlustada nende tõhus toimimine, sealhulgas tagada kauplemistegevuse igakülgne järelevalve, on asjakohane täiendada direktiivi 2003/87/EÜ alusel rakendatud meetmeid, võttes saastekvoodid tervikuna reguleerimisalasse, mis on hõlmatud selle direktiivi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiviga 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (13). |
| --- | --- |

(37)

Saastekvootide (ELSid) teisestel hetketurgudel on esinenud mitmesuguseid petturlikke tegevusi, mis võivad õõnestada usaldust direktiiviga 2003/87/EÜ loodud heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) vastu, ning rakendatakse meetmeid saastekvootide registrite süsteemi tõhustamiseks ja ELSidega kauplemise konto avamise tingimuste karmistamiseks. Selleks et tugevdada nende turgude ausameelsust ja kindlustada nende tõhus toimimine, sealhulgas tagada kauplemistegevuse igakülgne järelevalve, on asjakohane täiendada direktiivi 2003/87/EÜ alusel rakendatud meetmeid, võttes saastekvoodid tervikuna reguleerimisalasse, mis on hõlmatud selle direktiivi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiviga 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (13).

| (38) | Komisjonile tuleks delegeerida volitused
  võtta
  kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290
  vastu delegeeritud õigusakte
  , millega
  täpsustada
  teatavaid määratlusi; mõisteid
  ; kauplemise läbipaistvuse nõuete
  täpseid parameetreid
  ;
  täpseid tingimusi
  , milliste korral on võimalik anda erandlikke vabastusi tehingueelse läbipaistvuse nõuete täitmisest; tehingujärgse teabe avaldamise edasilükkamise
  korda
  ;
  kriteeriume
  tehingueelse läbipaistvuse kohustuste kohaldamiseks kliendi korralduste süsteemsete täitjate suhtes;
  konkreetseid
  kuludega seotud
  sätteid
  seoses turuandmete kättesaadavusega; kauplemiskohtade ja kesksete vastaspoolte teineteisele juurdepääsu võimaldamise ja sellest keeldumise
  kriteeriumeid
  ; ning selliste tingimuste
  täpsemat kindlaksmääramist
  , mille puhul oht investorite kaitsele, finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või mõne selle osa stabiilsusele võib olla aluseks meetmete rakendamisele ESMA poolt.
  On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil ja eelkõige ESMAga. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama, et asjakohased dokumendid edastatakse sama- ja õigeaegselt ning sobival viisil Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(38)

Komisjonile tuleks delegeerida volitused
  võtta
  kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290
  vastu delegeeritud õigusakte
  , millega
  täpsustada
  teatavaid määratlusi; mõisteid
  ; kauplemise läbipaistvuse nõuete
  täpseid parameetreid
  ;
  täpseid tingimusi
  , milliste korral on võimalik anda erandlikke vabastusi tehingueelse läbipaistvuse nõuete täitmisest; tehingujärgse teabe avaldamise edasilükkamise
  korda
  ;
  kriteeriume
  tehingueelse läbipaistvuse kohustuste kohaldamiseks kliendi korralduste süsteemsete täitjate suhtes;
  konkreetseid
  kuludega seotud
  sätteid
  seoses turuandmete kättesaadavusega; kauplemiskohtade ja kesksete vastaspoolte teineteisele juurdepääsu võimaldamise ja sellest keeldumise
  kriteeriumeid
  ; ning selliste tingimuste
  täpsemat kindlaksmääramist
  , mille puhul oht investorite kaitsele, finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või mõne selle osa stabiilsusele võib olla aluseks meetmete rakendamisele ESMA poolt.
  On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil ja eelkõige ESMAga. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama, et asjakohased dokumendid edastatakse sama- ja õigeaegselt ning sobival viisil Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (39) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Volitused peaksid olema seotud
  samaväärsuse otsuse vastuvõtmisega kolmanda riigi õigusliku ja järelevalveraamistiku kohta, selleks et kolmanda riigi ühing saaks osutada liidus teenuseid,
  ja neid
  tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (14). |
| --- | --- |

(39)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Volitused peaksid olema seotud
  samaväärsuse otsuse vastuvõtmisega kolmanda riigi õigusliku ja järelevalveraamistiku kohta, selleks et kolmanda riigi ühing saaks osutada liidus teenuseid,
  ja neid
  tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (14).

| (40) | Et käesoleva määruse eesmärki, milleks on kehtestada seoses finantsinstrumentidega ühtsed nõuded kauplemisandmete avalikustamise, pädevatele asutustele tehingutest teatamise, organiseeritud kauplemiskohtades tuletisinstrumentidega kauplemise, kliiringule mittediskrimineeriva juurdepääsu, toodetesse sekkumise õiguste ja positsioonide haldamise ja positsioonidele piirangute seadmise õiguse ning kolmanda riigi ühingute investeerimisteenuste või -tegevuse kohta, ei ole liikmesriikidel võimalik piisavas ulatuses saavutada, sest ehkki riiklikel pädevatel asutustel on parem positsioon turu muutuste jälgimiseks, on kauplemise läbipaistvuse, tehinguaruandluse, tuletisinstrumentidega kauplemise ning toodetele ja tegevustele seatud keeldudega seonduvate probleemide üldmõju ikkagi võimalik terviklikult tajuda ainult kogu liidu tasandil ja on eesmärgi ulatuse ja mõju tõttu võimalik paremini saavutada liidu tasandil, ning liit võib võtta vastu meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei ületata käesoleva määrusega nende eesmärkide saavutamiseks minimaalselt vajalike meetmete piiri. |
| --- | --- |

(40)

Et käesoleva määruse eesmärki, milleks on kehtestada seoses finantsinstrumentidega ühtsed nõuded kauplemisandmete avalikustamise, pädevatele asutustele tehingutest teatamise, organiseeritud kauplemiskohtades tuletisinstrumentidega kauplemise, kliiringule mittediskrimineeriva juurdepääsu, toodetesse sekkumise õiguste ja positsioonide haldamise ja positsioonidele piirangute seadmise õiguse ning kolmanda riigi ühingute investeerimisteenuste või -tegevuse kohta, ei ole liikmesriikidel võimalik piisavas ulatuses saavutada, sest ehkki riiklikel pädevatel asutustel on parem positsioon turu muutuste jälgimiseks, on kauplemise läbipaistvuse, tehinguaruandluse, tuletisinstrumentidega kauplemise ning toodetele ja tegevustele seatud keeldudega seonduvate probleemide üldmõju ikkagi võimalik terviklikult tajuda ainult kogu liidu tasandil ja on eesmärgi ulatuse ja mõju tõttu võimalik paremini saavutada liidu tasandil, ning liit võib võtta vastu meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei ületata käesoleva määrusega nende eesmärkide saavutamiseks minimaalselt vajalike meetmete piiri.

| (41) | Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid tagama teenuste hoiustajate, investorite ja tarbijate adekvaatse kaitse kogu liidu ulatuses. Poliitilisi valikuid mittekätkevate reguleerivate ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu väljatöötamise ülesanne oleks tõhus ja asjakohane usaldada ESMA-le kui suurt erialast asjatundlikkust evivale organile, kes esitaks need seejärel komisjonile. |
| --- | --- |

(41)

Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid tagama teenuste hoiustajate, investorite ja tarbijate adekvaatse kaitse kogu liidu ulatuses. Poliitilisi valikuid mittekätkevate reguleerivate ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu väljatöötamise ülesanne oleks tõhus ja asjakohane usaldada ESMA-le kui suurt erialast asjatundlikkust evivale organile, kes esitaks need seejärel komisjonile.

| (42) | Komisjon peaks võtma vastu ESMA koostatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles käsitletakse tehinguaruannete sisu ja erinõudeid
  ja täpsustatakse nende tuletisinstrumendilepingute liigid, millel on liidus otsene, oluline ja prognoositav mõju, ning täpsustatakse, kas tuletisinstrumentide klassiga, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 648/2012 kohast kliirimiskohustust, või selle mis tahes olulise alamhulgaga tuleks kaubelda ainult organiseeritud kauplemiskohas
  , ja milles käsitletakse likviidsuskriteeriume otsustamiseks, kas tuletisinstrumendi suhtes kohaldatakse organiseeritud kauplemiskohas kauplemise kohustuslikkust, ning teavet, mis enda registreerimist taotlev kolmanda riigi ühing peab ESMA-le koos oma taotlusega esitama.
  Komisjon peaks kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud vastu võtma
  ELi toimimise lepingu
  artikli 290 kohaste delegeeritud õigusaktidega
  ning kooskõlas määruse (EL) nr
  1095/2010 artiklitega 10-14
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(42)

Komisjon peaks võtma vastu ESMA koostatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles käsitletakse tehinguaruannete sisu ja erinõudeid
  ja täpsustatakse nende tuletisinstrumendilepingute liigid, millel on liidus otsene, oluline ja prognoositav mõju, ning täpsustatakse, kas tuletisinstrumentide klassiga, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 648/2012 kohast kliirimiskohustust, või selle mis tahes olulise alamhulgaga tuleks kaubelda ainult organiseeritud kauplemiskohas
  , ja milles käsitletakse likviidsuskriteeriume otsustamiseks, kas tuletisinstrumendi suhtes kohaldatakse organiseeritud kauplemiskohas kauplemise kohustuslikkust, ning teavet, mis enda registreerimist taotlev kolmanda riigi ühing peab ESMA-le koos oma taotlusega esitama.
  Komisjon peaks kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud vastu võtma
  ELi toimimise lepingu
  artikli 290 kohaste delegeeritud õigusaktidega
  ning kooskõlas määruse (EL) nr
  1095/2010 artiklitega 10-14
  .

▐

| (44) | Käesoleva määruse nõuete rakendamine tuleks edasi lükata, et ühitada nende rakendamine uuendatud direktiivi eelmisest versioonist üle kantud eeskirjade rakendamisega ning kehtestada kõik olulised rakendusmeetmed. Seejärel tuleks kogu see õiguspakett rakendada ühest ja samast ajahetkest. Üksnes rakendusmeetmete ettevalmistamise volituste kasutamist ei tohiks edasi lükata, nii et nende rakendusmeetmete koostamiseks ja vastuvõtmiseks vajalikud menetlused võiksid alata niipea kui võimalik. |
| --- | --- |

(44)

Käesoleva määruse nõuete rakendamine tuleks edasi lükata, et ühitada nende rakendamine uuendatud direktiivi eelmisest versioonist üle kantud eeskirjade rakendamisega ning kehtestada kõik olulised rakendusmeetmed. Seejärel tuleks kogu see õiguspakett rakendada ühest ja samast ajahetkest. Üksnes rakendusmeetmete ettevalmistamise volituste kasutamist ei tohiks edasi lükata, nii et nende rakendusmeetmete koostamiseks ja vastuvõtmiseks vajalikud menetlused võiksid alata niipea kui võimalik.

| (45) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ning järgitakse põhimõtteid, mida on tunnustatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige õigust isikuandmete kaitsele (artikkel 8), ettevõtlusvabadust (artikkel 16), õigust tarbijakaitsele (artikkel 38), õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele (artikkel 47) ning õigust mitte saada süüdi mõistetud ja karistatud sama süüteo eest rohkem kui üks kord (artikkel 50), ja seda tuleb kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

(45)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ning järgitakse põhimõtteid, mida on tunnustatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige õigust isikuandmete kaitsele (artikkel 8), ettevõtlusvabadust (artikkel 16), õigust tarbijakaitsele (artikkel 38), õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele (artikkel 47) ning õigust mitte saada süüdi mõistetud ja karistatud sama süüteo eest rohkem kui üks kord (artikkel 50), ja seda tuleb kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega.

| (45 a) | Euroopa andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud, |
| --- | --- |

(45 a)

Euroopa andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   JAOTIS

REGULEERIMISESE, -ALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja-ala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse ühtsed nõuded järgneva kohta:

| a) | kauplemisandmete avaldamine üldsusele; |
| --- | --- |

a)

kauplemisandmete avaldamine üldsusele;

| b) | tehingutest aruandmine pädevatele asutustele; |
| --- | --- |

b)

tehingutest aruandmine pädevatele asutustele;

| c) | kauplemine tuletisinstrumentidega organiseeritud kauplemiskohtades; |
| --- | --- |

c)

kauplemine tuletisinstrumentidega organiseeritud kauplemiskohtades;

| d) | mittediskrimineeriv juurdepääs kliirimisele ja mittediskrimineeriv juurdepääs kauplemisele võrdlusindeksitega; |
| --- | --- |

d)

mittediskrimineeriv juurdepääs kliirimisele ja mittediskrimineeriv juurdepääs kauplemisele võrdlusindeksitega;

| e) | pädevate asutuste ja ESMA õigused toodetesse sekkuda ning ESMA õigused seoses positsioonide haldamise ja positsioonidele piirangute seadmisega; |
| --- | --- |

e)

pädevate asutuste ja ESMA õigused toodetesse sekkuda ning ESMA õigused seoses positsioonide haldamise ja positsioonidele piirangute seadmisega;

| f) | investeerimisteenuste või -tegevuse pakkumine kolmandate riikide ühingute poolt ilma filiaalita. |
| --- | --- |

f)

investeerimisteenuste või -tegevuse pakkumine kolmandate riikide ühingute poolt ilma filiaalita.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse
  selliste
  direktiivi
  2006/48/EÜ kohaselt tegevusloa saanud krediidiasutuste ja selliste direktiivi .../.../EL
  [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] kohaselt tegevusloa saanud
  investeerimisühingute
  suhtes,
  kes
  osutavad ühte või mitut investeerimisteenust ja/või tegelevad investeerimistegevusega, ning
  turu korraldajate
  suhtes.

3.   Käesoleva määruse V jaotist kohaldatakse samuti kõigi finantssektori vastaspoolte suhtes, nagu määratletud
  määruse (EL) nr 648/2012 artikli [2 lõikes 8]
  , ning finantssektoriväliste vastaspoolte suhtes, kes kuuluvad
  nimetatud
  määruse
  artikli 10 lõike 1 punkti b
  kohaldusalasse.

4.   Käesoleva määruse VI jaotist kohaldatakse samuti kesksete vastaspoolte suhtes ning isikute suhtes, kes evivad omandiõigusi võrdlusindeksitele.

4 a.
     
  Käesoleva määruse VII jaotist kohaldatakse ka kõigi määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 esimese lõigu punktis 8 määratletud finantssektori vastaspoolte suhtes.

4 b.
     
  Käesoleva määruse VIII jaotist kohaldatakse kolmandate riikide ühingute suhtes, kes osutavad investeerimisteenuseid või -tegevusi liikmesriikides muul viisil kui vastavas liikmesriigis asutatud filiaali kaudu.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „investeerimisühing”– juriidiline isik, kelle püsiv tegevus- või ärivaldkond on ühe või mitme investeerimisteenuse osutamine kolmandatele isikutele ja/või ühe või mitme investeerimistegevuse teostamine kutsetegevusena.

Liikmesriigid võivad kaasata investeerimisühingu mõiste alla ka ettevõtjaid, kes ei ole juriidilised isikud, tingimusel et:

Ilma et see piiraks muude direktiiviga .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv], käesoleva määrusega ja direktiiviga .../.../EL [uus kapitalinõuete direktiiv] kehtestatud nõuete kohaldamist, võib füüsilist isikut, kes osutab teenuseid, mis hõlmavad kolmandate isikute rahaliste vahendite või vabalt võõrandatavate väärtpaberite valdamist, käsitada investeerimisühinguna käesoleva määruse ja direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] tähenduses siiski ainult juhul, kui ta vastab järgmistele tingimustele:

2)   „krediidiasutus”– direktiivi 2006/48/EÜ artikli 1 punktis 4 määratletud krediidiasutus;

2 a)
     
  „mitmepoolne kauplemissüsteem”
  –

2 b)
     
  „kahepoolne kauplemissüsteem”
  –

2 c)
     
  „börsiväline kauplemine”
  –

3)   „kliendi korralduste süsteemne täitja”– investeerimisühing, mis tegeleb organiseeritult,
  korrapäraselt
  ja süsteemselt omal arvel kliendi korralduste täitmisega
  kahepoolses süsteemis
  väljaspool reguleeritud turgu või mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi;

4)   „turu korraldaja”– isik või isikud, kes juhib ja/või korraldab reguleeritud turu majandustegevust. Turu korraldajaks võib olla reguleeritud turg ise;

5)   „reguleeritud turg”– tegevusluba omav ning regulaarselt ja kooskõlas direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] III jaotisega toimiv turu korraldaja poolt korraldatav ja/või juhitav mitmepoolne süsteem, milles viiakse vastavalt diskretsioonivabadele süsteemi eeskirjadele kokku erinevate kolmandate isikute omandamis- ja võõrandamishuvid seoses finantsinstrumentidega, mis on süsteemi eeskirjade ja/või süsteemide kohaselt kauplemisele lubatud, või võimaldatakse nende huvide kokkuviimist selliselt, et kõnealuse kokkuviimise tulemuseks on lepingu sõlmimine;

6)   „mitmepoolne kauplemissüsteem”– investeerimisühingu või turu korraldaja poolt korraldatav mitmepoolne süsteem, milles viiakse vastavalt diskretsioonivabadele süsteemi eeskirjadele kokku erinevate kolmandate isikute omandamis- ja võõrandamishuvid seoses finantsinstrumentidega selliselt, et kõnealuse kokkuviimise tulemuseks on lepingu sõlmimine, kooskõlas direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] II jaotisega;

7)   „organiseeritud kauplemissüsteem”– investeerimisühingu või turu korraldaja poolt korraldatav
  mitmepoolne
  süsteem, mis ei ole reguleeritud turg, mitmepoolne kauplemissüsteem
  ega keskne vastaspool
  ning mis võimaldab erinevate kolmandate isikute omandamis- ja võõrandamishuvisid seoses
  võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide või tuletisinstrumentidega
  viia süsteemis kokku selliselt, et kõnealuse kokkuviimise tulemuseks on lepingu sõlmimine, kooskõlas direktiivi
  .../.../EL
  [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] II jaotisega;

8)   „finantsinstrument”– direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] I lisa C jaos määratletud instrument;

9)   „vabalt võõrandatavad väärtpaberid”– need väärtpaberite klassid, mis on kapitaliturul kaubeldavad, välja arvatud maksevahendid, näiteks:

10)   „hoidmistunnistused”– väärtpaberid, mis on kapitaliturul kaubeldavad ja mis tõendavad välismaise emitendi väärtpaberite omandiõigust, mida on võimalik võtta reguleeritud turule kauplemisele ja millega on võimalik seal kaubelda välismaise emitendi väärtpaberitest sõltumatult;

11)   „börsil kaubeldavad fondid”–

12)   „sertifikaadid”– väärtpaberid, mis on kapitaliturul kaubeldavad ning mis juhul, kui emitent investeeringu tagasi maksab, on kõrgema nõudeõiguse järguga kui aktsiad, kuid madalama nõudeõiguse järguga kui tagatiseta võlainstrumendid ja muud sarnased instrumendid;

13)   „struktureeritud finantstooted”– väärtpaberid, mis on loodud sellise krediidiriski väärtpaberistamiseks ja ülekandmiseks, mis seostub finantsvarade kogumiga, mis annab väärtpaberi omanikule õiguse saada regulaarselt alusvaraga seotud rahavoost sõltuvaid makseid;

14)   „tuletisinstrument”– direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] lõike 9 punktis c määratletud ning selle I lisa C jao punktides 4-10 osutatud finantsinstrumendid;

15)   „kauba tuletisinstrument”– direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] lõike 9 punktis c määratletud finantsinstrumendid, mis on seotud nimetatud direktiivi I lisa C jao punktide 5, 6, 7 või 10 või osutatud kauba või alusvaraga;

16)   „kauplemishuvi teade”– kauplemissüsteemis ühelt osaliselt teisele olemasoleva kauplemishuvi kohta saadetud sõnum, mis sisaldab kogu vajalikku teavet tehingu sõlmimiseks;

17)   „pädev asutus”– iga liikmesriigi poolt kooskõlas direktiivi
  .../.../EL
  [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv]
  artikliga 69
  määratud asutus, kui nimetatud direktiivis ei ole sätestatud teisiti;

18)   „tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja”– isik, kellel on direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] kohaselt õigus osutada
  kauplemiskohtade või
  investeerimisühingute nimel kauplemisteabearuannete avaldamise teenust vastavalt käesoleva määruse artiklitele
  5, 9,
  11 ja 12;

19)   „kauplemiskoondteabe pakkuja”– isik, kellel on direktiivi
  .../.../EL
  [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] kohaselt õigus osutada teenust, mis seisneb reguleeritud turgudelt, mitmepoolsetelt kauplemissüsteemidelt, organiseeritud kauplemissüsteemidelt ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajatelt käesoleva määruse artiklites 5, 6, 11 ja 12 loetletud finantsinstrumentidega seonduvate kauplemisteabearuannete kokkukogumises ning nende koondamises pidevaks elektrooniliseks, reaalajas jälgitavaks andmevooks, mis pakub iga finantsinstrumendi hinna ja käibe kohta reaalajas
  ja direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 66 lõigetes 1 ja 2 sätestatud juhtudel viivitusega esitatavat
  teavet;

20)   „tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja”– isik, kellel on direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] kohaselt õigus osutada investeerimisühingute nimel pädevatele asutustele või ESMA-le tehingute üksikasjadest teatamise teenust;

21)   „juhtorgan”–
  investeerimisühingu, turu korraldaja või
  andmearuandlusteenuse osutaja juhtorgan, mis ühendab endas nii järelevalve- kui ka juhtimisfunktsiooni ning millel on õigus võtta vastu lõplikke otsuseid ja määrata
  investeerimisühingu, turu korraldaja või andmeteenuse pakkuja
  strateegia, eesmärgid ja üldine suund
  , sh
  isikud, kes tegelikult juhivad üksuse majandustegevust;

▐

24)   „võrdlusindeks”– mis tahes
  kaubeldav või ulatuslikult kasutatav
  kommertsindeks või avaldatud arv, mis on arvutatud teatava valemi rakendamise teel ühe või mitme alusvara väärtuse või hindade suhtes,
  sealhulgas hinnanguliste hindade, intressimäärade, muude väärtuste või ülevaadete suhtes,
  mille järgi määratakse kindlaks finantsinstrumendi alusel väljamaksmisele kuuluv summa
  , ja mida kasutatakse asjaomaste varade või varade klassi või rühma tootluse standardse hindamise alusena
  ;

25)   „kauplemiskoht”– mis tahes reguleeritud turg, mitmepoolne kauplemissüsteem või organiseeritud kauplemissüsteem;

26)   „keskne vastaspool”– keskne vastaspool määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2
  punkti 1
  tähenduses;

26 a)
     
  „koostalitluskokkulepe”
  –

27)   „investeerimisteenused ja -tegevus”– teenused ja tegevus direktiivi
  .../.../EL
  [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv]
  artikli 4 lõike 2 punkti 1 tähenduses
  ;

28)   „kolmanda riigi finantseerimisasutus”– üksus, mille peakorter asub kolmandas riigis ning mis omab selle kolmanda riigi õigusaktidele vastavat tegevusluba või litsentsi tegelemiseks mis tahes tegevustega, mis on loetletud direktiivis 2006/48/EÜ, direktiivis .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv], direktiivis 2009/138/EÜ, direktiivis 2009/65/EÜ, direktiivis 2003/41/EÜ või direktiivis 2011/61/EL;

28 a)
     
  „kolmanda riigi ühing”
  –

29)   „energia hulgimüügitooted”– ▐ lepingud ja tuletisinstrumendid
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määruse (EL) nr 1227/2011 (energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta) (15)

  artikli 2 lõike 4 tähenduses;

29 a)
     
  „esmasturule laskmine”
  –

2.   
  Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse ka direktiivi
  .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv]
  artikli 4 lõikes 2 sätestatud mõisteid
  .

3.   
  Komisjonile antakse volitused võtta pärast ESMAga konsulteerimist
  vastavalt artiklile 41
  vastu
  delegeeritud
  õigusaktid
  , milles täpsustatakse teatavaid
  lõike 1 punktides 3, 7, 10-16, 18 - 26 a, 28 ja 29
  sätestatud mõistete tehnilisi elemente, et kohandada neid turu arengusuundasid silmas pidades.

Artikkel 2 a

Kohustus teha börsiväliseid tehinguid kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu

1.
     
  Kõik tehingud, mida tehakse aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentidega ja mis ei ole grupisisesed tehingud, nagu on määratletud määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 3, mis vastavad käesoleva määruse artiklis 13 sätestatud künnistele ja mida ei tehta reguleeritud turul ega mitmepoolses kauplemissüsteemis, tehakse kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu, v.a juhul kui tehing hõlmab instrumendi esmasturule laskmist. Seda nõuet ei kohaldata tehingute suhtes, mis on artikli 4 tähenduses suuremahulised.

2.
     
  Kõik tehingud, mis tehakse võlakirjade ja struktureeritud finantstoodetega, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või mille kohta on avaldatud prospekt, saastekvootide ning tuletisinstrumentidega, mis on kliirimiskõlblikud või on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või millega kaubeldakse mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis, ja mille suhtes ei kohaldata artikli 26 kohast kohustusliku kauplemiskoha nõuet ning mida ei sõlmita reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis, organiseeritud kauplemissüsteemis ega kolmanda riigi kauplemiskohas, mis on tunnistatud vastavalt artikli 26 lõikele 4 samaväärseks, ja mis vastavad artiklis 17 sätestatud künnistele, tehakse kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu, v.a juhul kui tehing hõlmab instrumendi esmasturule laskmist. Seda nõuet ei kohaldata tehingute suhtes, mis on artikli 8 tähenduses suuremahulised.

3.
     
  Kui lõikes 1 või 2 loetletud finantsinstrumendiga on lubatud kaubelda reguleeritud turul või kui sellega kaubeldakse mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis ja kui kliendi korralduste süsteemset täitjat ei ole võimalik kasutada, võib börsiväliseid tehinguid teha ka kellegi muu kui kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu, kui tehingud on ühekordsed ja ebakorrapärased, tingimusel et:

| a) | tehingu pooled on võrdsed vastaspooled või kutselised kliendid; ja: |
| --- | --- |

a)

tehingu pooled on võrdsed vastaspooled või kutselised kliendid; ja:

| b) | tehing on suuremahuline; või |
| --- | --- |

b)

tehing on suuremahuline; või

| c) | võlakirjade või võlakirjade klassi jaoks puudub likviidne turg, nagu on määratletud artikli 7, 8, 13 ja 17 kohaselt. |
| --- | --- |

c)

võlakirjade või võlakirjade klassi jaoks puudub likviidne turg, nagu on määratletud artikli 7, 8, 13 ja 17 kohaselt.

II   JAOTIS

MITMEPOOLSETE SÜSTEEMIDEGA
  KAUPLEMISKOHTADE LÄBIPAISTVUS

1.   PEATÜKK

OMAKAPITALIINSTRUMENTIDE LÄBIPAISTVUS

Artikkel 3

Kauplemiskohtade suhtes kohaldatavad tehingueelse läbipaistvuse nõuded aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide osas

1.   Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi ▐ käitavad turu korraldajad avalikustavad oma süsteemide kaudu reklaamitavate aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste
  reguleeritud turul
  kauplemisele lubatud või mitmepoolses kauplemissüsteemis ▐ kaubeldavate finantsinstrumentide jooksvad ostu- ja müügipakkumiste hinnad ning nende hindadega kauplemisvalmiduse tõsiduse. Seda nõuet kohaldatakse samuti kauplemishuvi teadete suhtes. Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi ▐ korraldavad turu korraldajad teevad selle teabe üldsusele tavalisel tööajal pidevalt kättesaadavaks.

2.   Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi ▐ käitavad turu korraldajad tagavad investeerimisühingutele, kes on vastavalt artiklile 13 kohustatud avalikustama oma aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide hinnapakkumised, juurdepääsu oma süsteemidele, mida nad kasutavad esimese lõike kohaseks teabe avalikustamiseks, tehes seda mõistlikel äritingimustel ja kedagi diskrimineerimata.

Artikkel 4

▐ Omakapitaliinstrumentidega
  seotud erandlikud vabastused

1.   Pädevad asutused saavad anda reguleeritud turgudele või investeerimisühingutele ning mitmepoolset kauplemissüsteemi ▐ käitavatele turu korraldajatele lõikes 3 määratletud juhtudel artikli 3 lõikes 1 sätestatud teabe avaldamise kohustusest erandlikke vabastusi, lähtuvalt nende turumudelist ning korralduste liigist ja mahust. Eelkõige on pädevatel asutustel võimalik sellest kohustusest loobuda ▐

| — | korralduste puhul, mis on vastavate aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide või muude sarnaste
  asjaomaste
  finantsinstrumentide liikide tavalise turumahuga võrreldes suuremahulised;
  või |
| --- | --- |

—

korralduste puhul, mis on vastavate aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide või muude sarnaste
  asjaomaste
  finantsinstrumentide liikide tavalise turumahuga võrreldes suuremahulised;
  või

| — | kauplemise metoodika puhul, mille kohaselt määratakse hind teise süsteemi loodud võrdlushinna alusel, kui kõnealune võrdlushind on avaldatud paljudes kohtades ja turuosalised peavad seda üldiselt usaldusväärseks võrdlushinnaks
  . |
| --- | --- |

—

kauplemise metoodika puhul, mille kohaselt määratakse hind teise süsteemi loodud võrdlushinna alusel, kui kõnealune võrdlushind on avaldatud paljudes kohtades ja turuosalised peavad seda üldiselt usaldusväärseks võrdlushinnaks
  .

2.   Enne kohustustest erandlikku loobumist vastavalt lõikele 1 teavitavad pädevad asutused ESMAt ja teisi pädevaid asutusi loobumise iga üksiktaotluse rahuldamise kavatsusest ning lisavad selgituse selle toimimise kohta. Loobumise andmise kavatsuse teade tuleb esitada vähemalt
  neli kuud
  enne loobumise kavandatud jõustumist.
  Kahe kuu
  jooksul pärast teate kättesaamist esitab ESMA vastavale pädevale asutusele
  mittesiduva
  arvamuse, hinnates iga loobumise vastavust lõikes 1 sätestatud ning vastavalt lõike 1 punktidele b ja c vastu võetud delegeeritud õigusaktis täpsustatud nõuetele.
  Pädev asutus annab erandliku vabastuse üksnes ESMA mittesiduva arvamuse alusel.
  Juhul kui see pädev asutus annab loobumise ning mõne teise liikmesriigi pädev asutus sellega ei nõustu, võib see pädev asutus pöörduda selles küsimuses uuesti ESMA poole, kes võib tegutseda kooskõlas talle määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 19 antud volitustele. ESMA jälgib loobumiste rakendamist ning esitab komisjonile kord aastas aruande selle kohta, kuidas neid tegelikkuses kohaldatakse.

2 a.
     
  Pädev asutus võib lõike 1 kohaselt antud erandliku vabastuste lõike 3 kohaselt täpsustatud viisil tagasi võtta, kui ta täheldab, et vabastust on kasutatud algeesmärgist erineval viisil, või kui ta on seisukohal, et vabastust on kasutatud käesolevas artiklis sätestatud eeskirjadest kõrvale hoidmiseks.

Enne erandliku vabastuse tagasi võtmist annab pädev asutus oma kavatsusest võimalikult kiiresti ESMA-le ja teistele pädevatele asutustele teada ning põhjendab oma kavatsust igati. Ühe kuu jooksul pärast teate saamist esitab ESMA asjaomasele pädevale asutusele mittesiduva arvamuse. Pärast arvamuse kätte saamist jõustab pädev asutus oma otsuse.

3.   Kooskõlas artikliga 41 kinnitab komisjon delegeeritud õigusaktidega meetmed, täpsustades järgneva:

| a) | ostu- ja müügipakkumiste vahemik või määratud turutegija hinnapakkumised ja kauplemishuvi tõsidus kõnealuste hindade juures, mis tuleb iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi kohta avalikustada; |
| --- | --- |

a)

ostu- ja müügipakkumiste vahemik või määratud turutegija hinnapakkumised ja kauplemishuvi tõsidus kõnealuste hindade juures, mis tuleb iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi kohta avalikustada;

| b) | korralduste maht või liik, mille suhtes võidakse iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi puhul kohaldada lõike 1 kohaselt loobumist tehingueelse avaldamise kohustusest; |
| --- | --- |

b)

korralduste maht või liik, mille suhtes võidakse iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi puhul kohaldada lõike 1 kohaselt loobumist tehingueelse avaldamise kohustusest;

| c) | üksikasjalik kord artiklis 3 sätestatud
  tehingueelse avaldamise
  kohustuse kohaldamiseks
  kauplemismeetodite suhtes, mida kasutavad reguleeritud turud
  ja mitmepoolsed kauplemissüsteemid
  , kes sõlmivad tehinguid ▐ perioodiliste oksjonite korras, iga kõnealuste finantsinstrumentide klassi puhul
  , või läbirääkimistega tehingutena. |
| --- | --- |

c)

üksikasjalik kord artiklis 3 sätestatud
  tehingueelse avaldamise
  kohustuse kohaldamiseks
  kauplemismeetodite suhtes, mida kasutavad reguleeritud turud
  ja mitmepoolsed kauplemissüsteemid
  , kes sõlmivad tehinguid ▐ perioodiliste oksjonite korras, iga kõnealuste finantsinstrumentide klassi puhul
  , või läbirääkimistega tehingutena.

4.   Pädevate asutuste poolt enne ... (16) vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ artikli 29 lõikele 2 ja artikli 44 lõikele 2 ning määruse (EÜ) nr 1287/2006 artiklitele 18, 19 ja 20 antud loobumised vaatab ESMA läbi hiljemalt ... (17). ESMA esitab asjaomasele pädevale asutusele arvamuse, hinnates selles iga loobumise jätkuvat vastavust käesoleva direktiivi ja käesoleval direktiivil põhineva mis tahes delegeeritud õigusakti nõuetele.

Artikkel 5

Kauplemiskohtade suhtes kohaldatavad tehingujärgse läbipaistvuse nõuded aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide osas

1.   Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi ▐ käitavad turu korraldajad avalikustavad
  tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kaudu
  aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste
  reguleeritud turul
  kauplemisele lubatud või mitmepoolses kauplemissüsteemis ▐ kaubeldavate finantsinstrumentide hinnad ja mahud ning nendega sõlmitud tehingute ajad. Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi ▐ käitavad turu korraldajad teevad kõigi selliste tehingute üksikasjad avalikuks sedavõrd reaalajas, kui see on tehniliselt võimalik.

2.   Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi ▐ käitavad turu korraldajad tagavad investeerimisühingutele, kes on vastavalt artiklile 19 kohustatud avalikustama oma aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentidega teostatud tehingute üksikasjad, juurdepääsu oma süsteemidele, mida nad kasutavad lõike 1 kohaseks teabe avalikustamiseks, tehes seda mõistlikel äritingimustel ja kedagi diskrimineerimata.

Artikkel 6

Avalikustamise edasilükkamise lubamine

1.   Pädevad asutused võivad anda reguleeritud turgudele loa tehingute üksikasjade avaldamise edasilükkamiseks sõltuvalt nende liigist või mahust. Eelkõige võivad pädevad asutused anda loa avaldamise edasilükkamiseks tehingute puhul, mis on vastava aktsia, hoidmistunnistuse, börsil kaubeldava fondi, sertifikaadi või muu sarnase finantsinstrumendi või kõnealuse aktsia, hoidmistunnistuse, börsil kaubeldava fondi, sertifikaadi või muu sarnase finantsinstrumendi klassi tavalise turumahuga võrreldes suuremahulised. Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi ▐ käitavad turu korraldajad taotlevad kauplemisteabe avaldamise edasilükkamise kavandatud korra jaoks eelnevalt pädeva asutuse loa ning avalikustavad selle korra selgelt turuosalistele ja üldsusele. ESMA jälgib kauplemisteabe edasilükkamise korra rakendamist ning esitab komisjonile kord aastas aruande selle kohta, kuidas sellist korda tegelikkuses rakendatakse.

Juhul kui pädev asutus annab loa avalikustamise edasilükkamiseks ning mõne teise liikmesriigi pädev asutus sellega ei nõustu või ei nõustu antud loa tegeliku kohaldamisega, võib see pädev asutus pöörduda selles küsimuses uuesti ESMA poole, kes võib tegutseda kooskõlas talle määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 19 antud volitustele.

2.   Kooskõlas artikliga 41 kinnitab komisjon delegeeritud õigusaktidega meetmed, täpsustades järgneva:

| a) | üksikasjad, mida reguleeritud turud ja investeerimisühingud, sealhulgas mitmepoolset kauplemissüsteemi ▐ käitavad kliendi korralduste süsteemsed täitjad, investeerimisühingud ja reguleeritud turud, peavad üldsusele avalikustamisele kuuluvas teabes iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi osas täpsustama; |
| --- | --- |

a)

üksikasjad, mida reguleeritud turud ja investeerimisühingud, sealhulgas mitmepoolset kauplemissüsteemi ▐ käitavad kliendi korralduste süsteemsed täitjad, investeerimisühingud ja reguleeritud turud, peavad üldsusele avalikustamisele kuuluvas teabes iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi osas täpsustama;

| b) | tingimused, mille alusel võib anda reguleeritud turule või investeerimisühingule, sealhulgas mitmepoolset kauplemissüsteemi ▐ käitavale kliendi korralduste süsteemsele täitjale või investeerimisühingule või turu korraldajale, loa kauplemisteabe avaldamise edasilükkamiseks, ning kriteeriumid, millest tuleb lähtuda otsustamisel, milliste tehingute puhul on avaldamise edasilükkamine iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi puhul lubatud, olenevalt kõnealuste aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide või muude sarnaste finantsinstrumentide mahust või liigist
  , sh likviidsusprofiilist
  . |
| --- | --- |

b)

tingimused, mille alusel võib anda reguleeritud turule või investeerimisühingule, sealhulgas mitmepoolset kauplemissüsteemi ▐ käitavale kliendi korralduste süsteemsele täitjale või investeerimisühingule või turu korraldajale, loa kauplemisteabe avaldamise edasilükkamiseks, ning kriteeriumid, millest tuleb lähtuda otsustamisel, milliste tehingute puhul on avaldamise edasilükkamine iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi puhul lubatud, olenevalt kõnealuste aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide või muude sarnaste finantsinstrumentide mahust või liigist
  , sh likviidsusprofiilist
  .

2.   PEATÜKK

MITTEOMAKAPITALIINSTRUMENTIDE LÄBIPAISTVUS

Artikkel 7

Kauplemiskohtade suhtes kohaldatavad tehingueelse läbipaistvuse nõuded võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide ning tuletisinstrumentide osas

1.   Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad avalikustavad, olenevalt käitatavast kauplemissüsteemist, oma süsteemide kaudu reklaamitavate võlakirjade ja struktureeritud finantstoodete, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või mille kohta on avaldatud prospekt
  ja mis on piisavalt likviidsed
  , saastekvootide ning ▐ tuletisinstrumentide
  , mille suhtes kohaldatakse artiklis 24 osutatud kohustusliku kauplemiskoha nõuet,
  tellimis- ja pakkumishinnad ning nende hindadega kauplemisvalmiduse tõsiduse. Seda nõuet kohaldatakse samuti kauplemishuvi teadete suhtes. Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi korraldavad turu korraldajad teevad selle teabe üldsusele tavalisel tööajal pidevalt kättesaadavaks.
  Avalikustamise kohustust ei kohaldata selliste tehingute suhtes, mida mittefinantssektori vastaspool teeb tuletisinstrumentidega ja mida saab objektiivselt pidada selliseid riske vähendavateks, mis on otseselt seotud selle mittefinantssektori vastaspoole või selle konsolideerimisgrupi äritegevusega või äritegevuse rahastamisega.

Esimeses lõigus sätestatud nõudeid kalibreeritakse vastavalt väljalaske mahu ja tehingu mahule ning nende puhul võetakse arvesse nii emitentide kui ka investorite huve ja finantsstabiilsust. Käesolevas artiklis sätestatud nõudeid kohaldatakse ainult selliste finantsinstrumentide suhtes, mida peetakse piisavalt likviidseks või millel on olemas likviidne turg. Juhul kui tehingute üle peavad häälläbirääkimiste teel läbirääkimisi võrdsed vastaspooled ja kutselised kliendid, tuleb tehingueelsed soovituslikud hinnad avaldada nii võimalikult lähestikku tehingu hinnaga kui see on tegelikkuses võimalik.

2.   Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad tagavad investeerimisühingutele, kes on vastavalt artiklile 17 kohustatud avalikustama oma võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide ning tuletisinstrumentide hinnapakkumised,
  tõhusa
  juurdepääsu oma süsteemidele, mida nad kasutavad lõikes 1 osutatud teabe avalikustamiseks, tehes seda mõistlikel äritingimustel ja kedagi diskrimineerimata.

Artikkel 8

Erandlikud vabastused seoses mitteomakapitaliinstrumentidega

1.   Pädevad asutused saavad anda reguleeritud turgudele ja investeerimisühingutele ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavatele turu korraldajatele artikli 7 lõikes 1 osutatud teabe avalikustamise kohustusest erandliku vabastuse konkreetsete tootekogumite osas, olenevalt ▐ likviidsusest
  ja muudest kriteeriumidest
  , vastavalt lõikele 4 määratletud juhtudel.

2.   Pädevad asutused saavad anda reguleeritud turgudele või investeerimisühingutele ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavatele turu korraldajatele artikli 7 lõikes 1 sätestatud teabe avaldamise kohustusest käesoleva artikli lõike 4 kohaselt erandlikke vabastusi, lähtuvalt korralduste liigist ja mahust ja kauplemismeetodist. Eelkõige on pädevatel asutustel võimalik anda sellest kohustusest erandlik vabastus korralduste puhul, mis on vastavate võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide või tuletisinstrumentide või kõnealuste võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide või tuletisinstrumentide liikide tavalise turumahuga võrreldes suuremahulised.

3.   Enne loobumise andmist vastavalt lõigetele 1 ja 2 teavitavad pädevad asutused ESMAt ja teisi pädevaid asutusi selle kavandatud kasutamisest ning lisavad selgituse selle toimimise kohta. Loobumise andmise kavatsuse teade tuleb esitada vähemalt
  neli kuud
  enne loobumise kavandatud jõustumist.
  Kahe kuu
  jooksul pärast teate kättesaamist esitab ESMA vastavale pädevale asutusele
  mittesiduva
  arvamuse, hinnates iga loobumise üksiktaotluse vastavust lõigetes 1 ja 2 sätestatud ning vastavalt lõike 4 punktile b vastu võetud delegeeritud õigusaktis täpsustatud nõuetele.
  Pädev asutus annab erandlikke vabastusi üksnes ESMA mittesiduva arvamuse alusel.
  Juhul kui see pädev asutus annab loobumise ning mõne teise liikmesriigi pädev asutus sellega ei nõustu, võib see pädev asutus pöörduda selles küsimuses uuesti ESMA poole, kes võib tegutseda kooskõlas talle määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 19 antud volitustele. ESMA jälgib loobumiste rakendamist ning esitab komisjonile kord aastas aruande selle kohta, kuidas neid tegelikkuses kohaldatakse.

3 a.
     
  Pädev asutus või lõike 1 kohaselt antud erandliku vabastuse lõikes 4 täpsustatud viisil tagasi võtta, kui ta täheldab, et vabastust on kasutatud algeesmärgist erineval viisil, või kui ta on seisukohal, et vabastust on kasutatud käesolevas artiklis sätestatud eeskirjadest kõrvale hoidmiseks.

Enne erandliku vabastuse tagasi võtmist annavad pädevad asutused oma kavatsusest võimalikult kiiresti ESMA-le ja teistele pädevatele asutustele teada ning põhjendavad oma kavatsust igati. Ühe kuu jooksul pärast teate saamist esitab ESMA asjaomasele pädevale asutusele mittesiduva arvamuse. Pärast arvamuse kätte saamist jõustab pädev asutus oma otsuse.

3 b.
     
  Kui võlakirja või võlakirja klassi likviidsus langeb allapoole lõike 3 c kohaselt kindlaksmääratud künnist, võib pädev asutus, kes on vastutav ühe või enama niisuguse kauplemiskoha järelevalve eest, kus finantsinstrumendiga kaubeldakse, artikli 7 lõikes 1 osutatud kohustused ajutiselt peatada. See künnis määratakse kindlaks objektiivsete kriteeriumide alusel.

Peatamise esialgne kehtivusperiood ei ületa kolme kuud alates selle avaldamise kuupäevast asjaomase pädeva asutuse veebisaidil. Kui peatamise põhjuseks olevad asjaolud püsivad, võib peatamist pikendada maksimaalselt kolmekuuliste perioodide kaupa. Kui peatamist kolme kuu möödudes ei pikendata, kaotab see automaatselt kehtivuse.

Enne käesoleva lõike kohast peatamist või peatamise pikendamist teavitab asjaomane pädev asutus ESMAt oma ettepanekust ja põhjendab oma ettepanekut igati. ESMA esitab võimalikult kiiresti pädevale asutusele arvamuse selle kohta, kas tema arvates on käesolevas lõikes osutatud tingimused täidetud.

3 c.
     
  ESMA koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles täpsustatakse lõikes 1 osutatud likviidsuskünnise arvutamise parameetrid ja meetodid.

ESMA esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt ... (18).

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korraga.

Parameetrid ja meetodid, mille alusel liikmesriigid peavad künnist arvutama, määratakse kindlaks selliselt, et künnise saavutamine tähendab teavitava asutuse järelevalve all olevates kauplemiskohtades asjaomase finantsinstrumendi märkimisväärset käibe langust võrreldes kõnealuste kauplemiskohtade käibe keskmise tasemega.

4.   Kooskõlas artikliga 41 kinnitab komisjon delegeeritud õigusaktidega meetmed, täpsustades järgneva:

| a) | tellimuste või pakkumiste vahemik, hinnad ning kauplemishuvi tõsidus nende hindade juures, mis tuleb vastavalt artikli 7 lõikele 1 iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi kohta avalikustada; |
| --- | --- |

a)

tellimuste või pakkumiste vahemik, hinnad ning kauplemishuvi tõsidus nende hindade juures, mis tuleb vastavalt artikli 7 lõikele 1 iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi kohta avalikustada;

| a a) | artikli 7 lõikes 1 ja artikli 17 lõikes 1 sätestatud nõuete kalibreerimine vastavalt väljalaske mahule ja tehingu mahule ning tehingueelsete soovituslike hindade avaldamine läbirääkimistega tehingute puhul; ning |
| --- | --- |

a a)

artikli 7 lõikes 1 ja artikli 17 lõikes 1 sätestatud nõuete kalibreerimine vastavalt väljalaske mahule ja tehingu mahule ning tehingueelsete soovituslike hindade avaldamine läbirääkimistega tehingute puhul; ning

| b) | tingimused, millistel võidakse iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi puhul kohaldada lõigete 1 ja 2 kohaselt loobumist tehingueelse avaldamise kohustusest, lähtuvalt järgnevast: ▐
  ▐






  iii) | likviidsusprofiil, sealhulgas turuosaliste arv ja liik konkreetsel turul ja mis tahes muud asjakohased kriteeriumid
  konkreetse finantsinstrumendi
  likviidsuse hindamiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

tingimused, millistel võidakse iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi puhul kohaldada lõigete 1 ja 2 kohaselt loobumist tehingueelse avaldamise kohustusest, lähtuvalt järgnevast: ▐

▐

iii)

likviidsusprofiil, sealhulgas turuosaliste arv ja liik konkreetsel turul ja mis tahes muud asjakohased kriteeriumid
  konkreetse finantsinstrumendi
  likviidsuse hindamiseks;

| iv) | korralduste maht või liik
  , mis on eelkõige vajalik jaeturgude ja muude turgude vahel asjakohase vahe tegemiseks,
  ning finantsinstrumendi väljalaske maht või liik. ▐ |
| --- | --- |

iv)

korralduste maht või liik
  , mis on eelkõige vajalik jaeturgude ja muude turgude vahel asjakohase vahe tegemiseks,
  ning finantsinstrumendi väljalaske maht või liik. ▐

▐

Artikkel 9

Kauplemiskohtade suhtes kohaldatavad tehingujärgse läbipaistvuse nõuded võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide ning tuletisinstrumentide osas

1.   Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad avalikustavad
  tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kaudu
  võlakirjade ja struktureeritud finantstoodete, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või mille kohta on avaldatud prospekt, saastekvootide ning
  reguleeritud turul
  kauplemisele lubatud või mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis kaubeldavate tuletisinstrumentide hinnad ja mahud ning nendega sooritatud tehingute ajad. Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad teevad kõigi selliste tehingute üksikasjad avalikuks sedavõrd reaalajas, kui see on tehniliselt võimalik.

2.   Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad tagavad investeerimisühingutele, kes on vastavalt artiklile 20 kohustatud avalikustama oma võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide ning tuletisinstrumentidega sooritatud tehingute üksikasjad, juurdepääsu oma süsteemidele, mida nad kasutavad lõike 1 kohase teabe avalikustamiseks, tehes seda mõistlikel äritingimustel ja kedagi diskrimineerimata.

Artikkel 10

Avalikustamise edasilükkamise lubamine

1.   Pädevad asutused võivad anda reguleeritud turgudele või investeerimisühingutele ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavatele turu korraldajatele loa tehingute üksikasjade avaldamise edasilükkamiseks sõltuvalt nende liigist või mahust
  ning finantsinstrumendi likviidsusprofiilist
  . Eelkõige võivad pädevad asutused anda loa avaldamise edasilükkamiseks seoses tehingutega,
  mis on üle 100 000 euro suurused või
  mis on kõnealuste võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide ning tuletisinstrumentide või võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide ning tuletisinstrumentide klassi tavalise turumahuga võrreldes
  muus mõttes
  suuremahulised
  , või kui likviidsus langeb alla artikli 8 lõike 3b kohaselt kindlaks määratud künnise
  .

2.   Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad taotlevad kauplemisteabe avaldamise edasilükkamise kavandatud korra jaoks eelnevalt pädeva asutuse loa ning avalikustavad selle korra selgelt turuosalistele ja investeerimisega tegelevale avalikkusele. ESMA jälgib kauplemisteabe edasilükkamise korra rakendamist ning esitab komisjonile kord aastas aruande selle kohta, kuidas sellist korda tegelikkuses kasutatakse.

3.   Kooskõlas artikliga 41 kinnitab komisjon delegeeritud õigusaktidega meetmed, täpsustades järgneva:

| a) | üksikasjad, mida reguleeritud turud ja investeerimisühingud, sealhulgas mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad kliendi korralduste süsteemsed täitjad, investeerimisühingud ja reguleeritud turud, peavad üldsusele avalikustamisele kuuluvas teabes iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi osas täpsustama; |
| --- | --- |

a)

üksikasjad, mida reguleeritud turud ja investeerimisühingud, sealhulgas mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad kliendi korralduste süsteemsed täitjad, investeerimisühingud ja reguleeritud turud, peavad üldsusele avalikustamisele kuuluvas teabes iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi osas täpsustama;

| b) | tingimused, mille alusel võib anda reguleeritud turule või investeerimisühingule, sealhulgas mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavale kliendi korralduste süsteemsele täitjale või investeerimisühingule või turu korraldajale, loa kauplemisteabe avaldamise edasilükkamiseks, ning kriteeriumid, millest tuleb lähtuda otsustamisel, milliste tehingute puhul on avaldamise edasilükkamine
  ja/või tehingute mahu mitteavaldamine ja tehingute koondamine
  iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi puhul lubatud, olenevalt kõnealuste võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide või tuletisinstrumentide mahust või liigist
  , sh likviidsusprofiilist
  . |
| --- | --- |

b)

tingimused, mille alusel võib anda reguleeritud turule või investeerimisühingule, sealhulgas mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavale kliendi korralduste süsteemsele täitjale või investeerimisühingule või turu korraldajale, loa kauplemisteabe avaldamise edasilükkamiseks, ning kriteeriumid, millest tuleb lähtuda otsustamisel, milliste tehingute puhul on avaldamise edasilükkamine
  ja/või tehingute mahu mitteavaldamine ja tehingute koondamine
  iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi puhul lubatud, olenevalt kõnealuste võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide või tuletisinstrumentide mahust või liigist
  , sh likviidsusprofiilist
  .

3.   PEATÜKK

KOHUSTUS PAKKUDA KAUPLEMISANDMEID ERALDI JA MÕISTLIKUL ÄRILISEL ALUSEL

Artikkel 11

Kohustus teha tehingueelsed ja -järgsed andmed kättesaadavaks eraldi

1.   Reguleeritud turud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või
  vajaduse korral
  organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad ja investeerimisühingud teevad artiklite 3 kuni 10 kohaselt avaldatud teabe üldsusele kättesaadavaks, avaldades tehingueelse ja -järgse läbipaistvuse andmed eraldi.

2.   Komisjon
  võtab pärast ESMAga konsulteerimist
  vastavalt artiklile 41
  vastu
  delegeeritud
  õigusaktid
  , täpsustades tehingueelse ja –järgse läbipaistvuse andmete esitamise, sealhulgas lõike 1 kohaselt üldsusele avaldamisele kuuluvate andmete lahtikirjutatuse astme.

Artikkel 12

Kohustus teha tehingueelsed ja -järgsed andmed kättesaadavaks mõistlikul ärilisel alusel

1.   Reguleeritud turud, mitmepoolsed kauplemissüsteemid ja
  vajaduse korral
  organiseeritud kauplemissüsteemid teevad artiklite 3 kuni 10 kohaselt avaldatud teabe üldsusele kättesaadavaks mõistlikul ärilisel alusel
  ning tagavad sellele teabele tõhusa ja mittediskrimineeriva juurdepääsu
  . Teave tehakse kättesaadavaks tasuta 15 minuti jooksul pärast tehingu avaldamist.

2.   Komisjon võib võtta vastavalt artiklile 41 delegeeritud õigusaktid, täpsustades, mida kujutab endast mõistlik äriline alus teabe avaldamiseks, nagu osutatud lõikes 1.

III   JAOTIS

BÖRSIVÄLISE KAUPLEMISEGA TEGELEVATE KLIENDI KORRALDUSTE SÜSTEEMSETE TÄITJATE JA INVESTEERIMISÜHINGUTE TEGEVUSE LÄBIPAISTVUS

Artikkel 13

Investeerimisühingute kohustus avalikustada ühingu siduvad hinnapakkumised

1.   Aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentidega seotud kliendi korralduste süsteemsed täitjad avaldavad siduvad hinnapakkumised aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide kohta, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või millega kaubeldakse mitmepoolses kauplemissüsteemis ▐ või mille suhtes nad on kliendi korralduste süsteemsed täitjad ning millel on olemas likviidne turg. Aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide puhul, millel puudub likviidne turg, avalikustavad kliendi korralduste süsteemsed täitjad hinnapakkumised oma klientidele nende taotluse korral.

2.   Käesolevat artiklit ning artikleid 14, 15 ja 16 kohaldatakse kliendi korralduste süsteemsete täitjate suhtes kuni turu tavamahuni küündivate tehingute korral. Käesoleva artikli sätteid ei kohaldata selliste kliendi korralduste süsteemsete täitjate suhtes, kes tegelevad ainult turu tavamahust suuremate tehingutega.

3.   Kliendi korralduste süsteemsed täitjad võivad määrata mahu või mahud, millega puhul nad esitavad hinnapakkumise. Hinnapakkumise minimaalne suurus peab olema vähemalt 10 % aktsia, hoidmistunnistuse, börsil kaubeldava fondi, sertifikaadi või muu sarnase finantsinstrumendi turu tavamahust. Iga konkreetse aktsia, hoidmistunnistuse, börsil kaubeldava fondi, sertifikaadi või muu sarnase finantsinstrumendi hinnapakkumine peab sisaldama siduvat ostu- ja müügihinda või hindu mahu või mahtude kohta, mis võivad küündida vastava aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide või muude sarnaste finantsinstrumentide klassi, kuhu finantsinstrument kuulub, turu tavamahuni. Hind või hinnad peavad peegeldama ka turul valitsevaid tingimusi seoses kõnealuse aktsia, hoidmistunnistuse, börsil kaubeldava fondi, sertifikaadi või muu sarnase finantsinstrumendiga.

4.   Aktsiad, hoidmistunnistused, börsil kaubeldavad fondid, sertifikaadid ja muud sarnased finantsinstrumendid rühmitatakse klassidesse vastavalt kõnealuse finantsinstrumendi turul täidetud tellimuste aritmeetilisele keskmisele väärtusele. Iga aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide klassi turu tavamaht on maht, mis väljendab iga konkreetse finantsinstrumentide klassi turul täidetud tellimuste aritmeetilist keskmist väärtust.

5.   Iga aktsia, hoidmistunnistuse, börsil kaubeldava fondi, sertifikaadi või muu sarnase finantsinstrumendi turg koosneb kõigist Euroopa Liidus täidetud korraldustest seoses antud finantsinstrumendiga, välja arvatud turu tavamahuga võrreldes suuremahulised tellimused.

6.   Iga aktsia, hoidmistunnistuse, börsil kaubeldava fondi, sertifikaadi või muu sarnase finantsinstrumendi likviidsuse seisukohast kõige kohasema turu pädev asutus, nagu määratletud artiklis 23, määrab vähemalt kord aastas vastavalt kõnealuse finantsinstrumendi turul täidetud korralduste aritmeetilisele keskmisele väärtusele finantsinstrumentide klassi, kuhu see finantsinstrument kuulub. See teave avalikustatakse kõigile turuosalistele
  ja see edastatakse ESMA-le, kes avaldab selle oma veebisaidil
  .

7.   Et tagada aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide või muude sarnaste finantsinstrumentide tõhus hindamine ja maksimeerida investeerimisühingute võimalus saada oma klientidele parim tehing, võtab komisjon vastavalt artiklile 41 delegeeritud õigusaktidega vastu meetmed, täpsustades elemendid, mis on seotud ühingu seotud hinnapakkumisega, nagu on osutatud lõikes 1, ja turu tavamahuga, nagu on osutatud lõikes 2.

Artikkel 14

Kliendi korralduste täitmine

1.   Kliendi korralduste süsteemsed täitjad avaldavad oma hinnapakkumisi tavalisel kauplemisajal regulaarselt ja pidevalt. Nad võivad oma hinnapakkumisi igal ajal ajakohastada. Samuti on neil lubatud erandlike turutingimuste korral oma hinnapakkumisi tühistada.

Hinnapakkumine avaldatakse sellisel viisil, et see oleks teistele turuosalistele mõistlikul ärilisel alusel kergesti kättesaadav.

2.   Järgides direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 27 sätteid, täidavad kliendi korralduste süsteemsed täitjad neile nende klientidelt laekunud korraldusi seoses aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentidega, mille osas nad on kliendi korralduste süsteemsed täitjad, korralduse vastuvõtmise ajal pakutud hindadega.

Samas võivad nad täita neid korraldusi põhjendatud juhtudel ka parema hinnaga, tingimusel et see hind mahub turutingimustele lähedasse avalikustatud vahemikku.

3.   Kliendi korralduste süsteemsed täitjad võivad täita oma kutselistelt klientidelt laekunud korraldusi ka hindadega, mis erinevad täitja pakutud hindadest, ilma et neil tuleks täita lõikes 2 sätestatud nõudeid, tehingute korral, mille puhul täitmine mitme väärtpaberiga on osa ühest tehingust, või korralduste puhul, mille suhtes kohaldatakse muid tingimusi kui kehtivat turuhinda.

4.   Juhul kui kliendi korralduste süsteemne täitja, kes avaldab üksnes ühe hinnapakkumise või kelle suurim hinnapakkumine on turu tavamahust väiksem, saab kliendilt korralduse, mis on täitja hinnapakkumise mahust suurem, kuid turu tavamahust väiksem, võib ta otsustada täita selle osa korraldusest, mis ületab tema hinnapakkumise mahtu, tingimusel et see täidetakse pakkumise hinnaga, välja arvatud juhul, kui kahe eelmise lõike tingimuste alusel on lubatud teisiti. Kui kliendi korralduste süsteemne täitja teeb erineva mahuga hinnapakkumisi ja saab nende suuruste vahele jääva korralduse, mille ta otsustab täita, täidab ta korralduse vastavalt direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 28 sätetele ühe tehtud pakkumise hinnaga, välja arvatud juhul, kui käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 tingimuste alusel on lubatud teisiti.

5.   Et tagada aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide või muude sarnaste finantsinstrumentide tõhus hindamine ja maksimeerida investeerimisühingute võimalus saada oma klientidele parim tehing, võtab komisjon vastavalt artiklile 41 delegeeritud õigusaktid, täpsustades kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, millal hind mahub turutingimustele lähedasse avalikustatud vahemikku, nagu on osutatud lõikes 2.

6.   Komisjonile antakse volitused võtta
  pärast ESMAga konsulteerimist
  vastavalt artiklile 41 vastu delegeeritud õigusakte, selgitades, mis on mõistlik äriline alus hinnapakkumiste avaldamiseks, nagu on osutatud lõikes 1.

Artikkel 15

Pädevate asutuste kohustused

Pädevad asutused kontrollivad, kas:

| a) | investeerimisühingud ajakohastavad korrapäraselt artikli 13 alusel avaldatud ostu- ja/või müügihindu ning hoiavad hindu, mis peegeldavad turul valitsevaid tingimusi; |
| --- | --- |

a)

investeerimisühingud ajakohastavad korrapäraselt artikli 13 alusel avaldatud ostu- ja/või müügihindu ning hoiavad hindu, mis peegeldavad turul valitsevaid tingimusi;

| b) | investeerimisühingud järgivad artikli 14 lõikes 2 sätestatud hindade parendamise tingimusi. |
| --- | --- |

b)

investeerimisühingud järgivad artikli 14 lõikes 2 sätestatud hindade parendamise tingimusi.

Artikkel 16

Juurdepääs hinnapakkumistele

1.   Kliendi korralduste süsteemne täitja võib otsustada vastavalt oma äripoliitikale, kuid objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil, selle üle, millistele investoritele ta võimaldab juurdepääsu oma hinnapakkumistele. Selleks peavad olema olemas selged standardid, millest hinnapakkumistele juurdepääsu võimaldamisel lähtutakse. Kliendi korralduste süsteemne täitja võib keelduda investoriga ärisidemete loomisest või need katkestada ärilistel kaalutlustel, nagu näiteks investori krediidivõime, vastaspoole risk või tehingu lõplik arveldamine.

2.   Selleks et piirata sama kliendi mitme tehinguga seotud riski, võivad kliendi korralduste süsteemsed täitjad piirata mittediskrimineerival viisil sama kliendi tehingute arvu, mis nad otsustavad avaldatud tingimustel sõlmida. Samuti võivad nad piirata mittediskrimineerival viisil ja kooskõlas direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 28 sätetega erinevate klientide samaaegsete tehingute arvu, tingimusel et see on lubatav üksnes juhul, kui klientide taotletavate korralduste arv ja/või maht ületab tunduvalt normi.

3.   Selleks et tagada aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide tõhus hindamine ning luua investeerimisühingutele parimad võimalused nende klientide jaoks parima tehingu saavutamiseks, võtab komisjon
  pärast ESMAga konsulteerimist
  vastavalt artiklile 41 vastu delegeeritud õigusaktid, milles määratakse kindlaks:

| a) | kriteeriumid, mille alusel määratakse, kas hinnapakkumine on avaldatud regulaarselt ja pidevalt ning on kergesti kättesaadav, ning kanalid, mille kaudu investeerimisühingud võivad täita oma hinnapakkumiste avaldamise kohustust, mille hulka kuuluvad järgmised võimalused:






  i) | kõnealuse instrumendi kauplemisele lubanud reguleeritud turu süsteemide kaudu; |
| --- | --- | --- |

a)

kriteeriumid, mille alusel määratakse, kas hinnapakkumine on avaldatud regulaarselt ja pidevalt ning on kergesti kättesaadav, ning kanalid, mille kaudu investeerimisühingud võivad täita oma hinnapakkumiste avaldamise kohustust, mille hulka kuuluvad järgmised võimalused:

i)

kõnealuse instrumendi kauplemisele lubanud reguleeritud turu süsteemide kaudu;

| ii) | tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kaudu; |
| --- | --- |

ii)

tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kaudu;

| iii) | oma süsteemide kaudu; |
| --- | --- |

iii)

oma süsteemide kaudu;

| b) | kriteeriumid, mille alusel määratletakse tehingud, mille puhul mitme väärtpaberiga seotud täitmine on osa ühest tehingust, ning korraldused, mille suhtes kohaldatakse muid tingimusi kui kehtivat turuhinda; |
| --- | --- |

b)

kriteeriumid, mille alusel määratletakse tehingud, mille puhul mitme väärtpaberiga seotud täitmine on osa ühest tehingust, ning korraldused, mille suhtes kohaldatakse muid tingimusi kui kehtivat turuhinda;

| c) | kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, mida võib lugeda erandlikeks turutingimusteks, mis võimaldavad hinnapakkumiste tühistamist, ning hinnapakkumiste ajakohastamise tingimused; |
| --- | --- |

c)

kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, mida võib lugeda erandlikeks turutingimusteks, mis võimaldavad hinnapakkumiste tühistamist, ning hinnapakkumiste ajakohastamise tingimused;

| d) | kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, millal klientide taotletavate korralduste arv ja/või maht ületab tunduvalt normi, nagu osutatud lõikes 2; |
| --- | --- |

d)

kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, millal klientide taotletavate korralduste arv ja/või maht ületab tunduvalt normi, nagu osutatud lõikes 2;

| e) | kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, millal jäävad hinnad turutingimustele lähedasse avalikustatud vahemikku, nagu osutatud artikli 14 lõikes 2. |
| --- | --- |

e)

kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, millal jäävad hinnad turutingimustele lähedasse avalikustatud vahemikku, nagu osutatud artikli 14 lõikes 2.

Artikkel 17

Kohustus avaldada siduvaid hinnapakkumisi võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide ning tuletisinstrumentide kohta

1.   Kliendi korralduste süsteemsed täitjad esitavad siduvad hinnapakkumised võlakirjade ja struktureeritud finantstoodete kohta, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või mille kohta on avaldatud prospekt, saastekvootide ning tuletisinstrumentide kohta, mis on kliirimiskõlblikud või on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või millega kaubeldakse mitmepoolses või organiseeritud kauplemissüsteemis,
  mille suhtes nad on kliendi korralduste süsteemsed täitjad ning millel on olemas likviidne turg artiklite 7 ja 8 tähenduses
  , juhul kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | kliendi korralduste süsteemse täitja klient küsib selle kohta hinnapakkumist; |
| --- | --- |

a)

kliendi korralduste süsteemse täitja klient küsib selle kohta hinnapakkumist;

| b) | nad nõustuvad hinnapakkumise esitama. |
| --- | --- |

b)

nad nõustuvad hinnapakkumise esitama.

1 a.
     
  Lõike 1 kohane kohustus on piiritletud vastavalt artikli 7 lõikele 1 ja artikli 8 lõike 4 punktile aa ning sellest või loobuda, kui artikli 8 lõike 4 punktis b nimetatud kohustused on täidetud.

1 b.
     
  Kliendi korralduste süsteemsed täitjad võivad oma hinnapakkumisi igal ajal ajakohastada vastavalt muutunud turutingimustele või vigade parandamiseks. Nad võivad ka erandlike turutingimuste korral oma hinnapakkumised tühistada.

2.   Kliendi korralduste süsteemsed täitjad teevad lõike 1 kohaselt esitatud siduvad hinnapakkumised investeerimisühingu teistele klientidele kättesaadavaks objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil, vastavalt oma äripoliitikale
  , kui pakutud maht on instrumendile omase mahuga võrdne või sellest väiksem
  .
  Kliendi korralduste süsteemsed täitjad võivad keelduda investoritega ärisidemete loomisest või need katkestada kommertskaalutlustel, nagu näiteks investori krediidivõime, osapoole riski ja arveldusriski tõttu.

3.   Kliendi korralduste süsteemsed täitjad sõlmivad tehinguid teiste klientidega, kellele hinnapakkumine on tehtud kättesaadavaks
  vastavalt nende äripoliitikale
  , juhul kui pakutud maht on
  finantsinstrumendile
  omase mahuga võrdne või sellest väiksem.

4.   Kliendi korralduste süsteemsed täitjad võivad kehtestada tehingute arvule, mis nad mis tahes esitatud hinnapakkumise alusel klientidega sõlmivad, mittediskrimineerivad ja läbipaistvad piirangud.

5.   Lõike 1 alusel esitatud hinnapakkumised, mille maht on võrdne
  lõigetes 2 ja
  3 mainitud mahuga või sellest väiksem, avaldatakse sellisel viisil, et need oleksid teistele turuosalistele mõistlikul ärilisel alusel kergesti kättesaadavad.

6.   Hinnapakkumised peavad olema sellised, et nendega oleks tagatud, et ühing järgib
  vajadusel
  oma direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 27 kohaseid kohustusi, ning et need kajastaksid valitsevaid turutingimusi hindade osas, millega samade või sarnaste instrumentidega sõlmitakse tehinguid reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või organiseeritud kauplemissüsteemides.

Artikkel 18

ESMA teostatav järelevalve

1.   Pädevad asutused ja ESMA jälgivad
  artikli 17
  kohaldamist, vaadeldes mahte, mille kohta hinnapakkumised tehakse kättesaadavaks investeerimisühingu klientidele ning mille kohta tehakse hinnapakkumised seoses ühingu muu kauplemistegevusega kättesaadavaks teistele turuosalistele, ning määra, kuivõrd need hinnapakkumised kajastavad valitsevaid turutingimusi tehingute osas samade või sarnaste instrumentidega, mis sõlmitakse reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või organiseeritud kauplemissüsteemides. Hiljemalt .... (19) esitab ESMA komisjonile selle artikli kohaldamise kohta aruande. Juhul, kui esineb märkimisväärsel määral niisugust hinnapakkumis- ja kauplemistegevust, mis ületab õige pisut artikli 17 lõikes 3 mainitud läve või ei ühildu valitsevate turutingimustega, esitab ESMA oma aruande komisjonile enne seda kuupäeva.

2.   Komisjon võtab
  pärast ESMAga konsulteerimist
  vastavalt artiklile 41 vastu delegeeritud õigusaktid, täpsustades
  artikli 17 lõigetes 2 ja 3
  osutatud
  finantsinstrumendile omased
  mahud, mille juures ühing
  esitab siduvad hinnapakkumised teistele klientidele ja võib sõlmida
  tehingud mõne teise kliendiga, kellele hinnapakkumine on tehtud kättesaadavaks.
  Kuni selliste delegeeritud õigusaktidega konkreetsele finantsinstrumendile kõrgema künnise kehtestamiseni on finantsinstrumendile omane maht 100 000 eurot.

3.   Komisjon
  võtab
  vastavalt artiklile 41 delegeeritud õigusaktidega vastu meetmeid, täpsustades, mida kujutab endast mõistlik äriline alus hinnapakkumiste avaldamiseks, nagu osutatud artikli 17 lõikes 5.

Artikkel 19

Aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentidega seonduva tehingujärgse teabe avaldamine investeerimisühingute, sealhulgas kliendi korralduste süsteemsete täitjate poolt

1.   Investeerimisühingud, kes sõlmivad omal arvel või klientide nimel tehinguid aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide või muude sarnaste finantsinstrumentidega, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või millega kaubeldakse mitmepoolses kauplemissüsteemis ▐, avalikustavad nende tehingute mahud ja hinnad ning sõlmimise ajad
  sedavõrd reaalajas, kui see on tehniliselt võimalik
  . See teave avalikustatakse tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kaudu.

2.   Vastavalt lõikele 1 avaldatav teave ja selle avaldamise tähtajad peavad vastama artikli 6 kohaselt vastu võetud nõuetele. Juhul kui artikli 6 alusel vastu võetud meetmed näevad teatavate aktsia-, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide või muude sarnaste finantsinstrumentide tehingute kategooriate puhul ette aruandluse edasilükkamise, kohaldatakse seda võimalust ka nende tehingute suhtes, mis toimuvad väljaspool reguleeritud turge
  või
  mitmepoolseid kauplemissüsteeme ▐.

3.   Komisjon võib võtta vastu delegeeritud õigusaktid vastavalt artiklile 41, millega määratakse kindlaks:

| a) | määramiskriteeriumid käesoleva artikli kohaselt avaldatava kauplemisteabe liigitamiseks, eristades liike, mis on kindlaks määratud peamiselt instrumentide hinna määramisega seotud teguritega, ning liike, mis on kindlaks määratud muude teguritega; |
| --- | --- |

a)

määramiskriteeriumid käesoleva artikli kohaselt avaldatava kauplemisteabe liigitamiseks, eristades liike, mis on kindlaks määratud peamiselt instrumentide hinna määramisega seotud teguritega, ning liike, mis on kindlaks määratud muude teguritega;

| b) | lõikes 1 sätestatud kohustuse elemendid seoses tehingutega, mis on seotud finantsinstrumentide kasutamisega tagatisena, laenuks või muul otstarbel, mille puhul finantsinstrumentide vahetamine on kindlaks määratud muude tegurite kui instrumendi jooksva turuväärtusega. |
| --- | --- |

b)

lõikes 1 sätestatud kohustuse elemendid seoses tehingutega, mis on seotud finantsinstrumentide kasutamisega tagatisena, laenuks või muul otstarbel, mille puhul finantsinstrumentide vahetamine on kindlaks määratud muude tegurite kui instrumendi jooksva turuväärtusega.

Artikkel 20

Võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide ning tuletisinstrumentidega seonduva tehingujärgse teabe avaldamine investeerimisühingute, sealhulgas kliendi korralduste süsteemsete täitjate poolt

1.   Investeerimisühingud, kes sõlmivad omal arvel või kliendi nimel tehinguid võlakirjade ja struktureeritud finantstoodetega, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või mille kohta on avaldatud prospekt, saastekvootide ning tuletisinstrumentidega, mis on kliirimiskõlblikud määruse (EL) nr 648/2012
  artikli 5 lõike 2
  kohaselt või mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või millega kaubeldakse mitmepoolses või organiseeritud kauplemissüsteemis, avalikustavad nende tehingute mahud ja hinnad ning sõlmimise ajad. See teave avalikustatakse tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kaudu.

2.   Vastavalt lõikele 1 avaldatav teave ja selle avaldamise tähtajad peavad vastama artikli 10 kohaselt vastu võetud nõuetele. Juhul kui artikli 10 alusel vastu võetud meetmed näevad teatavate võlakirja-, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide või tuletisinstrumentide tehingute kategooriate puhul ette aruandluse edasilükkamise
  ja/või agregeeritud aruandluse
  ,
  ja/või tehingute mahu mitteavaldamise,
  kohaldatakse seda võimalust ka nende tehingute suhtes, mis toimuvad väljaspool reguleeritud turge, mitmepoolseid kauplemissüsteeme ja organiseeritud kauplemissüsteeme.

3.   Komisjon võib võtta vastu delegeeritud õigusaktid vastavalt artiklile 41, millega määratakse kindlaks:

| a) | määramiskriteeriumid käesoleva artikli kohaselt avaldatava kauplemisteabe liigitamiseks, eristades liike, mis on kindlaks määratud peamiselt instrumentide hinna määramisega seotud teguritega, ning liike, mis on kindlaks määratud muude teguritega; |
| --- | --- |

a)

määramiskriteeriumid käesoleva artikli kohaselt avaldatava kauplemisteabe liigitamiseks, eristades liike, mis on kindlaks määratud peamiselt instrumentide hinna määramisega seotud teguritega, ning liike, mis on kindlaks määratud muude teguritega;

| b) | kriteeriumid lõikes 1 sätestatud kohustuse täpsustamiseks seoses tehingutega, mis on seotud finantsinstrumentide kasutamisega tagatisena, laenuks või muul otstarbel, mille puhul finantsinstrumentide vahetamine on kindlaks määratud muude tegurite kui instrumendi jooksva turuväärtusega. |
| --- | --- |

b)

kriteeriumid lõikes 1 sätestatud kohustuse täpsustamiseks seoses tehingutega, mis on seotud finantsinstrumentide kasutamisega tagatisena, laenuks või muul otstarbel, mille puhul finantsinstrumentide vahetamine on kindlaks määratud muude tegurite kui instrumendi jooksva turuväärtusega.

IV   JAOTIS

TEHINGUARUANDLUS

Artikkel 21

Kohustus hoida alal turgude ausameelsust

Ilma et see piiraks ülesannete jaotust seoses määruse (EL) nr .../... [uus turu kuritarvitamise tõkestamise määrus] sätete kehtestamisega, jälgivad pädevad asutused ESMA koordineerimisel ning kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 31 investeerimisühingute tegevust, tagamaks, et nad käituvad ausalt, õiglaselt ja professionaalselt ning turu ausameelsust edendaval viisil.

Artikkel 22

Dokumentide säilitamise kohustus

1.   Investeerimisühingud säilitavad asjakohaseid andmeid kõigi nende poolt omal arvel või kliendi nimel finantsinstrumentidega teostatud tehingute kohta vähemalt viie aasta jooksul, pädevale asutusele kättesaadavana. Klientide nimel sooritatud tehingute puhul peavad need andmed sisaldama kogu teavet ja üksikasju, mis on vajalikud kliendi tuvastamiseks, ning direktiivi 2005/60/EÜ alusel nõutavat teavet. ESMA võib paluda juurdepääsu sellele teabele kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 35 sätestatud menetlusega ja tingimustel.

2.   Reguleeritud turu, mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi korraldaja säilitab asjakohaseid andmeid kõigi nende süsteemide kaudu reklaamitavate finantsinstrumentide tellimuste kohta vähemalt viie aasta jooksul, pädevale asutusele kättesaadavana. Need andmed peavad sisaldama kõiki
  artikli 23 lõigetes 1 ja 3
  sätestatud otstarbel vajalikke üksikasju. ESMA soodustab ja koordineerib pädevate asutuste juurdepääsu teabele vastavalt käesoleva lõike sätetele.

Artikkel 23

Tehingutest teatamise kohustus

1.   Finantsinstrumentidega tehinguid sooritavad investeerimisühingud edastavad nende tehingute üksikasjad pädevale asutusele nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt järgmise tööpäeva lõpuks. Pädevad asutused kehtestavad kooskõlas direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikliga 89 vajaliku korra tagamaks, et selle teabe
  saaksid
  ka
  ESMA ja
  kõnealuste finantsinstrumentide likviidsuse seisukohast kõige kohasema turu pädev asutus.

2.   
  Lõiget 1 kohaldatakse järgmiste finantsinstrumentide kohta, kui nendega kaubeldakse väljaspool kauplemiskohta:

| a) | kauplemiskohas kaubeldavad finantsinstrumendid; |
| --- | --- |

a)

kauplemiskohas kaubeldavad finantsinstrumendid;

| b) | finantsinstrumendid, mille alusvara on kauplemiskohas kaubeldav finantsinstrument, ning |
| --- | --- |

b)

finantsinstrumendid, mille alusvara on kauplemiskohas kaubeldav finantsinstrument, ning

| c) | finantsinstrumendid, mille aluseks on indeks või kauplemiskohas kaubeldavatest finantsinstrumentidest koosnev korv. |
| --- | --- |

c)

finantsinstrumendid, mille aluseks on indeks või kauplemiskohas kaubeldavatest finantsinstrumentidest koosnev korv.

3.   Aruanded peavad sisaldama eelkõige ostetud või müüdud finantsinstrumentide
  liiki, varade klassi,
  nimetusi ja arvu, tehingute kogust, nende sõlmimise kuupäevi ja kellaaegu, tehingute hindu, klientide, kelle nimel investeerimisühing tehingud sõlmis, identifitseerimisandmeid, investeerimisühingus investeerimisotsuse vastuvõtmise ja tehingu sooritamise eest vastutavate isikute ja arvutialgoritmide identifitseerimisandmeid ning kõnealuste investeerimisühingute identifitseerimisandmeid
  ning määruse (EL) nr 236/2012 artiklis 3 määratletud riigi emiteeritud aktsia või võlainstrumendi lühikeseks müügi identifitseerimisandmed
  . Tehingute puhul, mis ei toimunud reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis ega organiseeritud kauplemissüsteemis, peavad aruanded sisaldama ka andmeid tehingute liikide tuvastamiseks kooskõlas artikli 19 lõike 3 punktiga a ja artikli 20 lõike 3 punktiga a vastuvõetavate meetmetega.
  Kauba tuletisinstrumentide puhul näidatakse aruannetes ka seda, kas tehinguga vähendatakse riski objektiivselt mõõdetaval moel vastavalt direktiivi .../.../EÜ [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artiklile 59.

4.   Korraldusi edastavad investeerimisühingud peavad edastataval korraldusel ära näitama
  liigi, varade klassi ja
  kõik lõigete 1 ja 3 otstarbel vajalikud andmed. Selle asemel et märkida korraldusele klientide, kelle nimel investeerimisühing need tehingud edastab, identifitseerimisandmed ning investeerimisühingus investeerimisotsuse vastuvõtmise ja tehingu sooritamise eest vastutavate isikute ja arvutialgoritmide identifitseerimisandmed, võib investeerimisühing teatada edastatud korraldusest ka lõikes 1 sätestatud nõuete kohaselt.

5.   Reguleeritud turu, mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi korraldaja edastab andmed oma platvormil kaubeldavate instrumentidega teostatud tehingute kohta, mis on sooritatud nende süsteemide kaudu ühingu poolt, kelle suhtes käesolevat määrust ei kohaldata, kooskõlas lõigetega 1 ja 3.

5 a.
     
  Klientide identifitseerimisandmete esitamisel vastavalt lõigetele 3 ja 4 kasutab investeerimisühing juriidilistest isikutest klientide tuvastamiseks loodud juriidilise isiku tunnust 20 tähemärgist koosneva tärkkoodi kujul.

ESMA töötab välja suunised, millega tagatakse see, et juriidilise isiku tunnuste kohaldamine liidus on kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, eelkõige finantsstabiilsuse nõukogu kehtestatud standarditega.

6.   Aruanded esitab pädevale asutusele kas investeerimisühing ise, tema nimel tegutsev tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja või reguleeritud turg, mitmepoolne kauplemissüsteem või organiseeritud kauplemissüsteem, kelle süsteemide kaudu tehing teostati. Pädev asutus võib kiita tehinguteabe kõrvutamise või aruandlussüsteemi, sealhulgas kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 VI jaotisega registreeritud või tunnustatud kauplemisteabehoidla, heaks kui tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja. Juhul kui reguleeritud turg, mitmepoolne kauplemissüsteem, organiseeritud kauplemissüsteem või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja annab tehingutest otse aru pädevale asutusele, võib investeerimisühingu lõikes 1 sätestatud kohustuse täitmisest vabastada. Juhul kui tehingutest on vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 9 teatatud kauplemisteabehoidlale
  , kel on tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja staatus,
  ning kui need aruanded sisaldavad kõiki lõigete 1 ja 3 kohaselt nõutavaid andmeid
  , sh aruannete vormi ja sisu käsitlevaid regulatiivseid tehnilisi standardeid, ja kui neid on korrapäraselt lõikes 1 ettenähtud aja jooksul asjaomasele pädevale asutusele edastatud,
  loetakse lõikes 1 sätestatud investeerimisühingu kohustus täidetuks.

6 a.
     
  Tehingutest liidu tasandil aru andmiseks edastavad pädevad asutused kogu käesoleva artikli alusel saadud teabe ESMA määratud ühtsele süsteemile. Ühtse süsteemi kaudu on pädevatel asutustel võimalik pääseda ligi kogu sellele teabele, mis käesoleva artikli kohaselt on esitatud.

7.   Kui käesolevas artiklis sätestatud aruanded edastatakse vastavalt direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 37 lõikega 8 vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele, edastab nimetatud pädev asutus selle teabe investeerimisühingu päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele, välja arvatud juhul, kui need on vastu võtnud otsuse, et nad ei soovi seda teavet saada.

8.   ESMA koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, määrates kindlaks alljärgneva:

| a) | lõigete 1 ja 3 kohaselt avaldamisele kuuluva teabe andmestandardid ja -formaadid, sealhulgas finantstehingutest teatamise meetodid ja süsteemid ning vastavate aruannete vormi ja sisu; |
| --- | --- |

a)

lõigete 1 ja 3 kohaselt avaldamisele kuuluva teabe andmestandardid ja -formaadid, sealhulgas finantstehingutest teatamise meetodid ja süsteemid ning vastavate aruannete vormi ja sisu;

| b) | lõikes 1 osutatud kohase turu kindlaksmääramise kriteeriumid; |
| --- | --- |

b)

lõikes 1 osutatud kohase turu kindlaksmääramise kriteeriumid;

| c) | ostetavate või müüdavate finantsinstrumentide andmed, tehingute kogus, nende sõlmimise kuupäevad ja kellaajad, tehingute hinnad, teave ja üksikasjad kliendi tuvastamiseks, klientide, kelle nimel investeerimisühing tehingud sõlmis, identifitseerimisandmed, investeerimisühingus investeerimisotsuse vastuvõtmise ja tehingu sooritamise eest vastutavate isikute ja arvutialgoritmide identifitseerimisandmed, kõnealuste investeerimisühingute identifitseerimisandmed, tehingu sooritamise viis ning andmeväljad, mis on vajalikud tehinguaruannete töötlemiseks ja analüüsimiseks vastavalt lõikele 3; |
| --- | --- |

c)

ostetavate või müüdavate finantsinstrumentide andmed, tehingute kogus, nende sõlmimise kuupäevad ja kellaajad, tehingute hinnad, teave ja üksikasjad kliendi tuvastamiseks, klientide, kelle nimel investeerimisühing tehingud sõlmis, identifitseerimisandmed, investeerimisühingus investeerimisotsuse vastuvõtmise ja tehingu sooritamise eest vastutavate isikute ja arvutialgoritmide identifitseerimisandmed, kõnealuste investeerimisühingute identifitseerimisandmed, tehingu sooritamise viis ning andmeväljad, mis on vajalikud tehinguaruannete töötlemiseks ja analüüsimiseks vastavalt lõikele 3;

| c a) | lõikes 6 a osutatud ühtse süsteemi toimimine ning süsteemi ja pädevate asutuste vahel toimuva teabevahetuse kord; |
| --- | --- |

c a)

lõikes 6 a osutatud ühtse süsteemi toimimine ning süsteemi ja pädevate asutuste vahel toimuva teabevahetuse kord;

| c b) | tingimused, mille alusel liikmesriigid peavad oma riigis tunnused välja töötama, neid eraldama ja haldama, ning tingimused, mille alusel investeerimisühingud neid liikmesriigi tasandi tunnuseid kasutavad, selleks et lõike 1 kohastes tehinguaruannetes vastavalt lõigetele 3, 4 ja 5 klientide identifitseerimisandmed esitada. |
| --- | --- |

c b)

tingimused, mille alusel liikmesriigid peavad oma riigis tunnused välja töötama, neid eraldama ja haldama, ning tingimused, mille alusel investeerimisühingud neid liikmesriigi tasandi tunnuseid kasutavad, selleks et lõike 1 kohastes tehinguaruannetes vastavalt lõigetele 3, 4 ja 5 klientide identifitseerimisandmed esitada.

ESMA esitab selle regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile
  hiljemalt ... (20)

  .

Esimeses lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite vastuvõtmise õigus on delegeeritud komisjonile, kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

9.   
  Hiljemalt ... (21)

  esitab ESMA komisjonile käesoleva artikli toimimise kohta aruande, sealhulgas selle kohta,
  milline on olnud koostoime määrusest (EL) nr 648/2012 tulenevate asjaomaste aruandluskohustustega, ja selle kohta
  , kas pädevatele asutustele
  ning lõikes 6 a osutatud ühtses süsteemis
  laekuvate ja nende vahel vahetatavate tehinguaruannete sisu ja vorm võimaldavad investeerimisühingute tegevust kooskõlas
  selle määruse
  artikliga 21 igakülgselt jälgida. Komisjon võib astuda samme selle nimel, et pakkuda välja muudatusi, sealhulgas sätestades tehingud, mille kohta tuleb teave edastada pädevate asutuste asemel
  ainult lõikes 6 a osutatud ühtsele
  süsteemile ▐.
  Komisjon esitab ESMA aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 23 a

Kohustus esitada instrumentide põhiandmed

1.
     
  Artiklis 21 osutatud tehinguaruandluse eesmärgil esitavad kauplemiskohad, kus kaubeldakse instrumentidega, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turgudel või millega kaubeldakse mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis, ESMA-le ja pädevatele asutustele korrapäraselt nende instrumentide kohta identifitseerimise põhiandmed. Need konkreetset dokumenti puudutavad põhiandmed esitatakse ESMA-le ja pädevatele asutustele enne konkreetse instrumendiga kauplemise alustamist. ESMA ja pädevad asutused tagavad selle, et muude instrumentide kohta esitavad neile asjakohased põhiandmed kaubandusassotsiatsioonid või muud sarnased organid, kes instrumentide põhiandmeid koguvad ja levitavad.

2.
     
  Selle artikli lõikes 1 osutatud kohustust kohaldatakse ainult artikli 23 lõikes 2 nimetatud finantsinstrumentide suhtes. Seda ei kohaldata ühegi muu instrumendi suhtes.

3.
     
  Andmete õigsuse tagamiseks tuleb lõikes 1 osutatud põhiandmeid vajaduse korral ajakohastada.

4.
     
  Et pädevatel asutustel oleks võimalik vastavalt artiklile 21 kontrollida, kas investeerimisühingud käituvad ausalt, õiglaselt ja professionaalselt ning turu ausameelsust edendaval viisil, kehtestavad ESMA ja pädevad asutused vajaliku korra, millega tagatakse, et

| a) | ESMA-le ja pädevatele asutustele esitatakse lõikes 1 osutatud instrumentide põhiandmed; |
| --- | --- |

a)

ESMA-le ja pädevatele asutustele esitatakse lõikes 1 osutatud instrumentide põhiandmed;

| b) | esitatud andmete kvaliteet on artiklis 21 osutatud aruandluskohustuse täitmiseks sobiv; |
| --- | --- |

b)

esitatud andmete kvaliteet on artiklis 21 osutatud aruandluskohustuse täitmiseks sobiv;

| c) | pädevate asutuste vahel toimub lõike 1 kohaselt saadud instrumentide põhiandmete tõhus vahetus. |
| --- | --- |

c)

pädevate asutuste vahel toimub lõike 1 kohaselt saadud instrumentide põhiandmete tõhus vahetus.

5.
     
  ESMA koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, määrates kindlaks alljärgneva:

| a) | lõikes 1 osutatud instrumentide põhiandmete standardid ja vormid, sh meetodid ja korra esialgsete ja ajakohastatud andmete esitamiseks ESMA-le ja pädevatele asutustele ning andmete vormi ja sisu; |
| --- | --- |

a)

lõikes 1 osutatud instrumentide põhiandmete standardid ja vormid, sh meetodid ja korra esialgsete ja ajakohastatud andmete esitamiseks ESMA-le ja pädevatele asutustele ning andmete vormi ja sisu;

| b) | meetmed ja tingimused, mis on vajalikud seoses ESMA ja pädevate asutuste kehtestatud korraga vastavalt lõikele 4. |
| --- | --- |

b)

meetmed ja tingimused, mis on vajalikud seoses ESMA ja pädevate asutuste kehtestatud korraga vastavalt lõikele 4.

ESMA esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt ... (22).

Esimeses lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite vastuvõtmise õigus delegeeritakse komisjonile kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

V   JAOTIS

TULETISINSTRUMENDID

Artikkel 24

Kohustus kaubelda reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või organiseeritud kauplemissüsteemides

1.   Finantssektori vastaspooled, nagu on määratletud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 lõikes 8, ja finantssektorivälised vastaspooled, kes vastavad määruse
  artikli 10 lõike 1 punktis b
  sätestatud tingimustele, võivad sõlmida teiste finantssektori vastaspooltega ▐ või finantssektoriväliste vastaspooltega, kes vastavad määruse [ ] (Euroopa turu infrastruktuuri määrus)
  artikli 10 lõike 1 punktis b
  sätestatud tingimustele, tehinguid, mis ei ole ei grupisisesed tehingud, nagu määratletud
  artiklis 3, ega määruse artikli 89 üleminekusätetega kaetud tehingud,
  tuletisinstrumentidega, mis kuuluvad tuletisinstrumentide klassi, mille suhtes
  samuti
  kohaldatakse artiklis 26 sätestatud menetluse kohast kohustusliku kauplemiskoha nõuet ja mis on loetletud artiklis 27 osutatud registris, ainult:

| a) | reguleeritud turgudel; |
| --- | --- |

a)

reguleeritud turgudel;

| b) | mitmepoolsetes kauplemissüsteemides; |
| --- | --- |

b)

mitmepoolsetes kauplemissüsteemides;

| c) | organiseeritud kauplemissüsteemides
  , kui tuletisinstrumendiga ei ole lubatud kaubelda reguleeritud turul või sellega ei kaubelda mitmepoolses kauplemissüsteemis
  , või |
| --- | --- |

c)

organiseeritud kauplemissüsteemides
  , kui tuletisinstrumendiga ei ole lubatud kaubelda reguleeritud turul või sellega ei kaubelda mitmepoolses kauplemissüsteemis
  , või

| d) | kolmandate riikide kauplemiskohtades, tingimusel, et komisjon on võtnud vastu lõike 4 kohase otsuse, ning tingimusel, et
  vastaval kolmandal riigil on selliste kauplemiskohtade samaväärseks tunnustamiseks tõhus süsteem
  , mis on saanud direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] kohaselt tegevusloa lubada kauplemisele tuletisinstrumente või kaubelda tuletisinstrumentidega, mille suhtes kohaldatakse selles kolmandas riigis mitteeksklusiivsel alusel kohustusliku kauplemiskoha nõuet. |
| --- | --- |

d)

kolmandate riikide kauplemiskohtades, tingimusel, et komisjon on võtnud vastu lõike 4 kohase otsuse, ning tingimusel, et
  vastaval kolmandal riigil on selliste kauplemiskohtade samaväärseks tunnustamiseks tõhus süsteem
  , mis on saanud direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] kohaselt tegevusloa lubada kauplemisele tuletisinstrumente või kaubelda tuletisinstrumentidega, mille suhtes kohaldatakse selles kolmandas riigis mitteeksklusiivsel alusel kohustusliku kauplemiskoha nõuet.

2.   Kohustusliku kauplemiskoha nõuet kohaldatakse ka lõikes 1 osutatud vastaspoolte suhtes, kes sõlmivad tehinguid tuletisinstrumentidega, mis kuuluvad tuletisinstrumentide hulka, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku kauplemiskoha nõuet kauplemisel kolmanda riigi finantseerimisasutustega või muude kolmanda riigi üksustega, mille suhtes kohaldataks kliirimiskohustust, kui nad asuksid liidus. Kohustusliku kauplemiskoha nõuet kohaldatakse ka kolmandate riikide üksuste suhtes, mille suhtes kohaldataks kliirimiskohustust, kui nad asuksid liidus, kes sõlmivad tehinguid tuletisinstrumentidega, mis kuuluvad tuletisinstrumentide hulka, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku kauplemiskoha nõuet, tingimusel et lepingul on liidus otsene, oluline ja prognoositav mõju, kui see nõue on vajalik või asjakohane vältimaks käesoleva määruse mis tahes sättest kõrvalehoidumist.

ESMA peab tegevuse üle, mis on seotud tuletisinstrumentidega, mille suhtes artikli 24 lõikes 1 märgitud kohustusliku kauplemiskoha nõuet ei kohaldata, pidevat järelevalvet, et teha kindlaks juhud, kus teatav lepingute klass võib süsteemset riski põhjustada, ja et hoida ära õigusnormide erinevuse ärakasutamist seoses sellega, et teatavate tuletisinstrumentide suhtes kohaldatakse kohustusliku kauplemiskoha nõuet ja teatavate puhul mitte.

3.   Tuletisinstrumente, mille suhtes kohaldatakse
  artikli 24 lõike 1 kohaselt
  kohustusliku kauplemiskoha nõuet, võib lubada kauplemisele
  reguleeritud turul
  ja nendega võib kaubelda mis tahes lõikes 1 osutatud kauplemiskohas mitteeksklusiivsel ja mittediskrimineerival alusel.

4.   Komisjon võib võtta vastavalt
  artikli 42 lõikes 2
  sätestatud
  kontrollimenetlusele
  vastu otsuseid, milles sedastab kindlalt, et kolmanda riigi õiguslik ja järelevalveraamistik tagab, et selles kolmandas riigis tegevusloa saanud kauplemiskoht vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed käesolevast määrusest, direktiivist
  .../.../EL
  [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] ja määrusest
  (EL) nr .../...
  [uus turu kuritarvitamise tõkestamise määrus] tulenevate nõuetega, mis kehtivad
  käesoleva artikli
  lõike 1 punktides a, b ja c osutatud kauplemiskohtade suhtes, ning mille järgimise osas rakendatakse selles kolmandas riigis tõhusat järelevalvet ja täitevmenetlusi.

Kolmanda riigi õiguslikku ja järelevalveraamistikku käsitatakse samaväärsena, kui see raamistik vastab kõigile järgmistele tingimustele:

| a) | kolmanda riigi kauplemiskohad võivad tegutseda ainult sel juhul, kui nad on saanud selleks tegevusloa ning nende suhtes kohaldatakse pidevalt tõhusat järelevalvet ja täitevmenetlusi; |
| --- | --- |

a)

kolmanda riigi kauplemiskohad võivad tegutseda ainult sel juhul, kui nad on saanud selleks tegevusloa ning nende suhtes kohaldatakse pidevalt tõhusat järelevalvet ja täitevmenetlusi;

| b) | kauplemiskohtadel on olemas selged ja läbipaistvad finantsinstrumentide kauplemisele lubamise eeskirjad, mis tähendab, et finantsinstrumentidega on võimalik kaubelda õiglaselt, korrakohaselt ja tõhusalt ning need on vabalt kaubeldavad; |
| --- | --- |

b)

kauplemiskohtadel on olemas selged ja läbipaistvad finantsinstrumentide kauplemisele lubamise eeskirjad, mis tähendab, et finantsinstrumentidega on võimalik kaubelda õiglaselt, korrakohaselt ja tõhusalt ning need on vabalt kaubeldavad;

| c) | finantsinstrumentide emitentide suhtes kohaldatakse teabe korrapärase ja jooksva esitamise nõudeid, mis tagavad kõrgetasemelise investorite kaitse; |
| --- | --- |

c)

finantsinstrumentide emitentide suhtes kohaldatakse teabe korrapärase ja jooksva esitamise nõudeid, mis tagavad kõrgetasemelise investorite kaitse;

| d) | see tagab turu läbipaistvuse ja ausameelsuse, välistades turu kuritarvitamise siseringitehingute ja turuga manipuleerimise näol. |
| --- | --- |

d)

see tagab turu läbipaistvuse ja ausameelsuse, välistades turu kuritarvitamise siseringitehingute ja turuga manipuleerimise näol.

5.   
  ESMA koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu
  , milles täpsustades lõikes 2 nimetatud lepingute liigid, millel on liidus otsene, oluline ja prognoositav mõju, ning juhtumid, mille puhul on vajalik või asjakohane kohaldada kohustusliku kauplemiskoha nõuet, et välistada käesoleva määruse mis tahes sättest kõrvalehoidumine.

ESMA esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt ... (23).

Esimeses lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite vastuvõtmise õigus delegeeritakse komisjonile kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

Kus võimalik, on selles lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid samad nagu määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõike 4 kohaselt vastu võetud standardid.

Artikkel 25

Reguleeritud turgudel kaubeldavate tuletisinstrumentide kliirimiskohustus

Reguleeritud turu korraldaja tagab, et kõik reguleeritud turul sõlmitud tehingud tuletisinstrumentidega, mis kuuluvad tuletisinstrumentide klassi, mille suhtes kohaldatakse kliirimiskohustust vastavalt
  määruse (EL) nr 648/2012 artikli 5 lõikele 2
  , kliiriks keskne vastaspool.

Artikkel 26

Kohustusliku kauplemiskoha nõude menetlus

1.   ESMA koostab
  regulatiivsete
  tehniliste standardite eelnõu, määrates kindlaks alljärgneva:

| a) | millise tuletisinstrumentide klassiga, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 648/2012
  artikli 5 lõigete 2 ja 4
  kohast kliirimiskohustust, või mis tahes alamhulgaga nendest tuletisinstrumentidest võib kaubelda ainult selle määruse artikli 24 lõikes 1 loetletud kauplemiskohtades; |
| --- | --- |

a)

millise tuletisinstrumentide klassiga, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 648/2012
  artikli 5 lõigete 2 ja 4
  kohast kliirimiskohustust, või mis tahes alamhulgaga nendest tuletisinstrumentidest võib kaubelda ainult selle määruse artikli 24 lõikes 1 loetletud kauplemiskohtades;

| b) | kohustusliku kauplemiskoha nõude jõustumise kuupäev
  või kuupäevad, mille juures võetakse arvesse ka nõude järkjärgulist kohaldamist ja seda, mis liiki vastaspoolte suhtes nõue kehtib
  . |
| --- | --- |

b)

kohustusliku kauplemiskoha nõude jõustumise kuupäev
  või kuupäevad, mille juures võetakse arvesse ka nõude järkjärgulist kohaldamist ja seda, mis liiki vastaspoolte suhtes nõue kehtib
  .

ESMA esitab esimeses lõigus nimetatud
  regulatiivsete
  tehniliste standardite eelnõu komisjonile kolme kuu jooksul pärast määruse (EL) nr 648/2012
  artikli 5 lõike 2
  kohaste
  regulatiivsete
  tehniliste standardite vastuvõtmist komisjoni poolt.

Enne regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu esitamist komisjonile vastuvõtmiseks konsulteerib ESMA üldsusega ning vajadusel võib ta konsulteerida kolmandate riikide pädevate asutustega.

Esimeses lõigus nimetatud
  regulatiivsete
  tehniliste standardite vastuvõtmise õigus on antud komisjonile kooskõlas määruse
  (EL) nr
  1095/2010
  artiklitega 10–14
  .

2.   Kohustusliku kauplemiskoha nõue jõustub sel juhul, kui:

| a) | tuletisinstrumentide klass
  vastavalt lõike 1 punktile a
  või selle mis tahes oluline alamhulk peab olema lubatud kauplemisele
  reguleeritud turul
  või peab olema kaubeldav vähemalt ühel reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis, mis on loetletud artikli 24 lõikes 1, ning |
| --- | --- |

a)

tuletisinstrumentide klass
  vastavalt lõike 1 punktile a
  või selle mis tahes oluline alamhulk peab olema lubatud kauplemisele
  reguleeritud turul
  või peab olema kaubeldav vähemalt ühel reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis, mis on loetletud artikli 24 lõikes 1, ning

| b) | seda tuletisinstrumentide klassi
  vastavalt lõike 1 punktile a
  või selle mis tahes olulist alamhulka tuleb pidada piisavalt likviidseks, et sellega kaubelda ainult kauplemissüsteemides, mis on loetletud artikli 24 lõikes 1. |
| --- | --- |

b)

seda tuletisinstrumentide klassi
  vastavalt lõike 1 punktile a
  või selle mis tahes olulist alamhulka tuleb pidada piisavalt likviidseks, et sellega kaubelda ainult kauplemissüsteemides, mis on loetletud artikli 24 lõikes 1.

3.   
  Lõikes 1 nimetatud regulatiivsete
  tehniliste standardite eelnõu koostamisel käsitab ESMA tuletisinstrumentide klassi või selle mis tahes olulist alamhulka piisavalt likviidsena, võttes arvesse
  vähemalt
  järgmisi kriteeriume:

| a) | tehingute keskmine sagedus; |
| --- | --- |

a)

tehingute keskmine sagedus;

| b) | tehingute keskmine maht
  ning suuremahuliste tehingute sagedus
  ; |
| --- | --- |

b)

tehingute keskmine maht
  ning suuremahuliste tehingute sagedus
  ;

| c) | aktiivsete turuosaliste arv ja liik. |
| --- | --- |

c)

aktiivsete turuosaliste arv ja liik.

ESMA teeb ühtlasi kindlaks, kas tuletisinstrumentide liik või selle oluline alamhulk on ainult teatavast piirist väiksemate tehingute korral piisavalt likviidne.

4.   ESMA määrab omal algatusel, lähtuvalt lõikes 2 sätestatud kriteeriumidest ning pärast üldsusega konsulteerimist kindlaks tuletisinstrumentide klassid või üksikud tuletisinstrumentide lepingud, mille suhtes tuleks kohaldada artikli 24 lõikes 1 nimetatud kauplemiskohtades kauplemise nõuet, kuid mille kohta pole ükski keskne vastaspool saanud veel määruse (EL) nr 648/2012
  artikli 14 või 15
  kohast tegevusluba või mis ei ole lubatud kauplemisele
  reguleeritud turul
  või millega ei kaubelda artikli 24 lõikes 1 nimetatud kauplemiskohas, ning teavitab neist klassidest või lepingutest komisjoni. Pärast
  esimeses lõigus osutatud ESMA
  teate esitamist võib komisjon avaldada kutse ettepanekute koostamiseks nende tuletisinstrumentidega kauplemise kohta artikli 24 lõikes 1 nimetatud kauplemiskohtades.

5.   ESMA esitab komisjonile vastavalt lõikele 1 uute
  regulatiivsete
  tehniliste standardite eelnõu, millega muudetakse, peatatakse või tühistatakse olemasolevad
  regulatiivsed
  tehnilised standardid iga kord, kui on ilmnenud olulisi muutusi, mis on määratletavad lõikes 2 sätestatud kriteeriumide alusel. Enne eelnõu esitamist võib ESMA vajaduse korral konsulteerida kolmandate riikide pädevate asutustega. Olemasolevate
  regulatiivsete
  tehniliste standardite muutmise, peatamise või tühistamise õigus on antud komisjonile kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010
  artiklitega 10–14
  .

6.   
  ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu
  , milles määratletakse lõike 2 punktis b nimetatud kriteeriumid.

ESMA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt ...

   (24)

  . Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 27

Kohustusliku kauplemiskoha nõudega seotud tuletisinstrumentide register

ESMA avaldab ja peab oma veebisaidil registrit, milles määratakse ammendavalt ja ühemõtteliselt kindlaks tuletisinstrumendid, millega võib kaubelda ainult artikli 24 lõikes 1 loetletud kauplemiskohtades, kauplemiskohad, kus need on kauplemisele lubatud või kus nendega kaubeldakse, ning kohustusliku kauplemiskoha nõude jõustumise kuupäev.

VI   JAOTIS

MITTEDISKRIMINEERIV JUURDEPÄÄS FINANTSINSTRUMENTIDE KLIIRIMISELE

Artikkel 28

Mittediskrimineeriv juurdepääs kesksele vastaspoolele

1.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 648/2012
  artikli 7
  kohaldamist, võtab keskne vastaspool vabalt
  võõrandatavate väärtpabereid ja rahaturuinstrumente
  kliirimiseks vastu kedagi diskrimineerimata ning läbipaistvalt, sealhulgas seoses tagatisnõuete ja tasudega, mis on seotud juurdepääsuga, sõltumata kauplemiskohast, kus tehing sõlmiti,
  välja arvatud juhul, kui selline juurdepääs ohustaks selgelt keskse vastaspoole tõrgeteta ja korrakohast toimimist või ohustaks finantsturgude toimimist süsteemseid riske põhjustaval moel
  . Eelkõige peaks sellega tagatama, et kauplemiskohal on õigus mittediskrimineerivale kohtlemisele selles osas, milliseid ▐ nõudeid tema platvormil kaubeldavate lepingute puhul esitatakse ▐. Seda nõuet ei kohaldata tuletisinstrumendilepingute suhtes, mille suhtes juba kohaldatakse määruse (EL) nr 648/2012
  artikli 7
  kohast juurdepääsukohustust.
  Käesoleva artikli kohane juurdepääs kesksele vastaspoolele antakse kauplemiskohale vaid juhul, kui see ei eelda koostalitlusvõimet, ei ohusta turgude sujuvat ja korrakohast toimimist ega avalda süsteemsete riskide osas negatiivset mõju.

2.   Kesksele vastaspoolele juurdepääsu ametliku taotluse esitab kesksele vastaspoolele ja selle asjaomasele pädevale asutusele kauplemiskoht.

3.   Keskne vastaspool annab kauplemiskohale kirjaliku vastuse
  12 kuu
  jooksul, võimaldades talle juurdepääsu, tingimusel et kõnealune pädev asutus ei ole lõike 4 kohase juurdepääsu andmisest keeldunud, või keeldudes juurdepääsu andmisest. Keskne vastaspool võib juurdepääsutaotluse rahuldamisest keelduda
  põhjaliku riskianalüüsi alusel ja
  lõikes 6 sätestatud tingimustel. Juhul kui keskne vastaspool keeldub juurdepääsu võimaldamisest, peab ta esitama oma vastuses selle kohta ammendavad põhjendused ning teavitama sellest otsusest kirjalikult oma pädevat asutust. Keskne vastaspool teeb juurdepääsu võimalikuks kolme kuu jooksul pärast juurdepääsutaotlusele positiivse vastuse andmist.
  Kõik lõigetest 1–3 tulenevad kaasnevad kulud kannab juurdepääsu taotlev kauplemiskoht, kui tal ei ole keskse vastaspoolega sõlmitud teistsugust kokkulepet.

4.   Keskse vastaspoole pädev asutus võib keelduda võimaldamast kauplemiskohale juurdepääsu kesksele vastaspoolele ainult juhul, kui juurdepääs ohustaks finantsturgude sujuvat või korrakohast toimimist. Juhul kui pädev asutus keeldub nimetatud alusel juurdepääsu võimaldamast, väljastab ta oma otsuse kahe kuu jooksul pärast lõikes 2 osutatud taotluse saamist, esitades kesksele vastaspoolele ja kauplemiskohale selle kohta ammendavad põhjendused, sealhulgas tõendid, millele otsus tugineb.

5.   Kolmandas riigis asuv kauplemiskoht võib taotleda juurdepääsu liidus tegutsevale kesksele vastaspoolele ainult juhul, kui komisjon on võtnud selle kolmanda riigi kohta kooskõlas artikli 24 lõikega 4 vastu otsuse, sedastades, et vastava kolmanda riigi õigusraamistik näeb ette direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] alusel tegevusloa saanud kauplemiskohtadele tõhusa samaväärse õiguse taotleda juurdepääsu selles kolmandas riigis tegutsevatele kesksetele vastaspooltele.

6.   
  ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu
  , täpsustades järgneva:

| a) | tingimused, milliste korral keskne vastaspool võib
  vabalt võõrandatavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide osas
  juurdepääsu võimaldamisest keelduda, sealhulgas tingimused, mis olenevad tehingute mahust, kasutajate arvust ja liigist või muudest ebakohaseid riske tekitavatest teguritest; |
| --- | --- |

a)

tingimused, milliste korral keskne vastaspool võib
  vabalt võõrandatavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide osas
  juurdepääsu võimaldamisest keelduda, sealhulgas tingimused, mis olenevad tehingute mahust, kasutajate arvust ja liigist või muudest ebakohaseid riske tekitavatest teguritest;

| b) | tingimused, millistel juurdepääs võimaldatakse, sealhulgas arengu etapis
  vabalt võõrandatavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide
  kohta esitatava teabe konfidentsiaalsus, mittediskrimineeriv ja läbipaistev arveldustasude määramine, tagatise nõuded ning korralduslikud nõuded seoses tagatise andmisega. |
| --- | --- |

b)

tingimused, millistel juurdepääs võimaldatakse, sealhulgas arengu etapis
  vabalt võõrandatavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide
  kohta esitatava teabe konfidentsiaalsus, mittediskrimineeriv ja läbipaistev arveldustasude määramine, tagatise nõuded ning korralduslikud nõuded seoses tagatise andmisega.

ESMA esitab kõnealused regulatiivsete standardite eelnõud komisjonile hiljemalt ... (25).

Esimeses lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite vastuvõtmise õigus delegeeritakse komisjonile kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 28 a

Kliirimiskohustused reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis ja organiseeritud kauplemissüsteemis kaubeldavate aktsiate ja võlakirjade puhul

Reguleeritud turu, mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitaja tagab, et keskne vastaspool kliirib kõik reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis ja organiseeritud kauplemissüsteemis tehtavad tehingud selliste aktsiate ja võlakirjadega, mida keskne vastaspool nõustub kliirima.

Artikkel 29

Mittediskrimineeriv juurdepääs kauplemiskohale

1.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 648/2012
  artikli 8
  kohaldamist, edastab kauplemiskoht kauplemise sisendandmeid
  vabalt võõrandatavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide kohta
  kedagi diskrimineerimata ning läbipaistvalt, sealhulgas juurdepääsutasude osas, keskse vastaspoole taotluse alusel mis tahes kesksetele vastaspooltele, kes on saanud tegevusloa või on tunnustatud määruse (EL) nr 648/2012 alusel ning kes soovivad kliirida selles kauplemiskohas sõlmitud finantstehinguid. Seda nõuet ei kohaldata tuletisinstrumendilepingute suhtes, mille suhtes juba kohaldatakse määruse (EL) nr 648/2012
  artikli 8
  kohast juurdepääsukohustust.

2.   Kauplemiskohale juurdepääsu ametliku taotluse esitab kauplemiskohale ja selle asjaomasele pädevale asutusele keskne vastaspool.

3.   Kauplemiskoht annab kesksele vastaspoolele kirjaliku vastuse kolme kuu jooksul, võimaldades juurdepääsu tingimusel, et asjaomane pädev asutus ei ole keeldunud selle andmisest vastavalt lõikele 4, või keeldudes sellest. Kauplemiskoht võib juurdepääsu võimaldamisest keelduda ainult
  tõhusale riskianalüüsile tuginedes ning lõigetes 4 ja 6
  sätestatud tingimustel. Juhul kui juurdepääsu võimaldamisest keeldutakse, peab kauplemiskoht esitama oma vastuses kesksele vastaspoolele selle kohta ammendavad põhjendused ning teavitama sellest otsusest kirjalikult oma pädevat asutust. Kauplemiskoht teeb juurdepääsu võimalikuks kolme kuu jooksul pärast juurdepääsutaotlusele positiivse vastuse andmist.

4.   
  Vabalt võõrandatavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide puhul võib
  kauplemiskoha pädev asutus keelduda võimaldamast kesksele vastaspoolele juurdepääsu kauplemiskohale ainult juhul, kui juurdepääs ohustaks turgude sujuvat või korrakohast toimimist. [ME 7]

4 a.
     Juhul kui pädev asutus keeldub nimetatud alusel juurdepääsu võimaldamast, väljastab ta oma otsuse kahe kuu jooksul pärast lõikes 2 osutatud taotluse saamist, esitades kauplemiskohale ja kesksele vastaspoolele selle kohta ammendavad põhjendused, sealhulgas tõendid, millele tema otsus tugineb.

5.   Kolmandas riigis asuv keskne vastaspool võib taotleda juurdepääsu liidus tegutsevale kauplemiskohale juhul, kui see keskne vastaspool on tunnustatud vastavalt määruse (EL) nr 648/2012
  artiklile 25
  , ning tingimusel, et selle kolmanda riigi õigusraamistik annab määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt tunnustatud kesksetele vastaspooltele samaväärse õiguse juurdepääsule selles kolmandas riigis tegutsevatele kauplemiskohtadele.

6.   
  ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu
  , täpsustades järgneva:

| a) | tingimused, milliste korral
  võib vabalt võõrandatavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide
  kauplemiskoht ▐ juurdepääsu võimaldamisest keelduda, sealhulgas tingimused, mis olenevad tehingute mahust, kasutajate arvust või muudest ebakohaseid riske tekitavatest teguritest; |
| --- | --- |

a)

tingimused, milliste korral
  võib vabalt võõrandatavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide
  kauplemiskoht ▐ juurdepääsu võimaldamisest keelduda, sealhulgas tingimused, mis olenevad tehingute mahust, kasutajate arvust või muudest ebakohaseid riske tekitavatest teguritest;

| b) | tingimused, millistel juurdepääs võimaldatakse, sealhulgas arengu etapis finantsinstrumentide kohta esitatud teabe konfidentsiaalsus ning diskrimineerimiseta ja läbipaistev juurdepääsutasude määramine; |
| --- | --- |

b)

tingimused, millistel juurdepääs võimaldatakse, sealhulgas arengu etapis finantsinstrumentide kohta esitatud teabe konfidentsiaalsus ning diskrimineerimiseta ja läbipaistev juurdepääsutasude määramine;

ESMA esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt ... (26).

Esimeses lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite vastuvõtmise õigus delegeeritakse komisjonile kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14. [ME 8]

▐

VII   JAOTIS

TOODETESSE SEKKUMISE JA POSITSIOONIDE JÄRELEVALVE MEETMED

1.   PEATÜKK

TOODETESSE SEKKUMINE

Artikkel 31

ESMA ▐ sekkumisvolitused

| -1. | Kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 9 lõikega 2 teostab ESMA liidus turustatavate, levitatavate või müüdavate investeerimistoodete, sh struktureeritud hoiuste ja finantsinstrumentide üle järelevalvet ning ESMA võib koostöös pädevate asutustega ennetavalt kontrollida uusi investeerimistooteid ja finantsinstrumente enne seda, kui neid hakatakse liidus turustama, levitama või müüma. |
| --- | --- |

-1.

Kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 9 lõikega 2 teostab ESMA liidus turustatavate, levitatavate või müüdavate investeerimistoodete, sh struktureeritud hoiuste ja finantsinstrumentide üle järelevalvet ning ESMA võib koostöös pädevate asutustega ennetavalt kontrollida uusi investeerimistooteid ja finantsinstrumente enne seda, kui neid hakatakse liidus turustama, levitama või müüma.

| 1. | Kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 9 lõikega 5 võib ESMA, kui ta on põhjendatud alustel veendunud, et lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused on täidetud, keelata või piirata liidus ajutiselt:






  a) | teatavate
  konkreetsete investeerimistoodete, sealhulgas struktureeritud hoiuste, teatavate konkreetsete investeerimistoodete, sealhulgas struktureeritud hoiuste,
  finantsinstrumentide või
  investeerimistoodete, sealhulgas struktureeritud hoiuste või
  teatud omadusi evivate finantsinstrumentide turustamist, levitamist või müüki või |
| --- | --- | --- |

1.

Kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 9 lõikega 5 võib ESMA, kui ta on põhjendatud alustel veendunud, et lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused on täidetud, keelata või piirata liidus ajutiselt:

a)

teatavate
  konkreetsete investeerimistoodete, sealhulgas struktureeritud hoiuste, teatavate konkreetsete investeerimistoodete, sealhulgas struktureeritud hoiuste,
  finantsinstrumentide või
  investeerimistoodete, sealhulgas struktureeritud hoiuste või
  teatud omadusi evivate finantsinstrumentide turustamist, levitamist või müüki või

| b) | teatud liiki finantsteenust või -tegevust. |
| --- | --- |

b)

teatud liiki finantsteenust või -tegevust.

Sellist keeldu või piirangut võidakse kohaldada ning nende osas võidakse kohaldada erandeid ESMA poolt kindlaks määratud asjaoludel.

| 2. | ESMA võib võtta vastu lõike 1 kohase otsuse ainult juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  a) | väljapakutav tegevus kujutab endast
  tõsist
  ohtu investorite kaitsele või finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele; |
| --- | --- | --- |

2.

ESMA võib võtta vastu lõike 1 kohase otsuse ainult juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a)

väljapakutav tegevus kujutab endast
  tõsist
  ohtu investorite kaitsele või finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele;

| b) | vastava
  investeerimistoote,
  finantsinstrumendi või tegevuse suhtes kohaldatavad liidu õiguse regulatiivsed nõuded ei maanda seda ohtu; |
| --- | --- |

b)

vastava
  investeerimistoote,
  finantsinstrumendi või tegevuse suhtes kohaldatavad liidu õiguse regulatiivsed nõuded ei maanda seda ohtu;

| c) | pädev asutus või pädevad asutused ei ole rakendanud selle ohu kõrvaldamiseks meetmeid või meetmed, mida on rakendatud, ei maanda seda ohtu piisavalt. |
| --- | --- |

c)

pädev asutus või pädevad asutused ei ole rakendanud selle ohu kõrvaldamiseks meetmeid või meetmed, mida on rakendatud, ei maanda seda ohtu piisavalt.

| 3. | Meetme rakendamisel vastavalt käesolevale artiklile võtab ESMA arvesse ulatust, mil määral see meede:






  a) | võib avaldada finantsturgude tõhususele või investoritele kahjustavat mõju, mis on võrreldes meetme kasulikkusega ebaproportsionaalne, ning |
| --- | --- | --- |

3.

Meetme rakendamisel vastavalt käesolevale artiklile võtab ESMA arvesse ulatust, mil määral see meede:

a)

võib avaldada finantsturgude tõhususele või investoritele kahjustavat mõju, mis on võrreldes meetme kasulikkusega ebaproportsionaalne, ning

| b) | võib tekitada õigusnormide erinevuse ärakasutamise riski. |
| --- | --- |

b)

võib tekitada õigusnormide erinevuse ärakasutamise riski.

Juhul kui pädev asutus või pädevad asutused on võtnud meetme vastavalt artiklile 32, võib ESMA võtta mis tahes lõikes 1 nimetatud meetme, ilma et ta peaks esitama oma arvamuse, nagu sätestatud artiklis 33.

| 4. | Enne kui ta otsustab rakendada käesoleva artikli kohaselt mis tahes meedet, teavitab ESMA pädevaid asutusi tema poolt väljapakutavast meetmest. |
| --- | --- |

4.

Enne kui ta otsustab rakendada käesoleva artikli kohaselt mis tahes meedet, teavitab ESMA pädevaid asutusi tema poolt väljapakutavast meetmest.

| 4 a. | Enne lõike 1 kohase otsuse tegemist teatab ESMA oma kavatsusest keelata mingi investeerimistoode või finantsinstrument või seda piirata, juhul kui asjaomase investeerimistoote või finantsinstrumendi omadustesse ei tehta kindlaksmääratud tähtaja jooksul teatavaid muudatusi. |
| --- | --- |

4 a.

Enne lõike 1 kohase otsuse tegemist teatab ESMA oma kavatsusest keelata mingi investeerimistoode või finantsinstrument või seda piirata, juhul kui asjaomase investeerimistoote või finantsinstrumendi omadustesse ei tehta kindlaksmääratud tähtaja jooksul teatavaid muudatusi.

| 5. | Otsuse korral rakendada käesoleva artikli kohaselt mis tahes meedet avaldab ESMA oma veebisaidil sellekohase teate. Teates esitatakse keelu või piirangu üksikasjad ning määratakse kindlaks ajavahemik pärast selle teate avaldamist, mille möödumisel meetmed jõustuvad. Keeldu või piirangut kohaldatakse ainult tegevuste suhtes, mis toimuvad pärast meetmete jõustumist. |
| --- | --- |

5.

Otsuse korral rakendada käesoleva artikli kohaselt mis tahes meedet avaldab ESMA oma veebisaidil sellekohase teate. Teates esitatakse keelu või piirangu üksikasjad ning määratakse kindlaks ajavahemik pärast selle teate avaldamist, mille möödumisel meetmed jõustuvad. Keeldu või piirangut kohaldatakse ainult tegevuste suhtes, mis toimuvad pärast meetmete jõustumist.

| 6. | ESMA vaatab vastavalt lõikele 1 kohaldatud keelu või piirangu mõju läbi asjakohaste ajavahemike tagant, kuid vähemalt kord kolme kuu jooksul. Juhul kui keeldu või piirangut selle kolmekuulise tähtaja möödudes ei pikendata, see aegub. |
| --- | --- |

6.

ESMA vaatab vastavalt lõikele 1 kohaldatud keelu või piirangu mõju läbi asjakohaste ajavahemike tagant, kuid vähemalt kord kolme kuu jooksul. Juhul kui keeldu või piirangut selle kolmekuulise tähtaja möödudes ei pikendata, see aegub.

| 7. | ESMA poolt kooskõlas käesoleva artikliga võetud meede on ülimuslik mis tahes varasema, pädeva asutuse poolt võetud meetme üle. |
| --- | --- |

7.

ESMA poolt kooskõlas käesoleva artikliga võetud meede on ülimuslik mis tahes varasema, pädeva asutuse poolt võetud meetme üle.

| 8. | Komisjon võtab vastavalt artiklile 41 vastu delegeeritud õigusaktid, täpsustades kriteeriumid ja tegurid, millega ESMA peab arvestama, kui tekib lõike 2 punktis a nimetatud oht investorite kaitsele või finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele.
  Asjaomaste delegeeritud õigusaktidega tagatakse see, et ESMA saab vajaduse korral ennetavalt tegutseda ja ei pea enne meetmete võtmist ootama, kuni toodet või finantsinstrumenti on turustatud või teatavat tüüpi teenust osutatud või tegevust teostatud. |
| --- | --- |

8.

Komisjon võtab vastavalt artiklile 41 vastu delegeeritud õigusaktid, täpsustades kriteeriumid ja tegurid, millega ESMA peab arvestama, kui tekib lõike 2 punktis a nimetatud oht investorite kaitsele või finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele.
  Asjaomaste delegeeritud õigusaktidega tagatakse see, et ESMA saab vajaduse korral ennetavalt tegutseda ja ei pea enne meetmete võtmist ootama, kuni toodet või finantsinstrumenti on turustatud või teatavat tüüpi teenust osutatud või tegevust teostatud.

Artikkel 32

Toodetesse sekkumine pädevate asutuste poolt

| -1. | Pädevad asutused teostavad järelevalvet investeerimistoodete, sh struktureeritud hoiuste ja finantsinstrumentide üle, mida turustatakse, levitatakse või müüakse nende liikmesriigis või nende liikmesriigist, ja nad võivad ennetavalt kontrollida uusi investeerimistooteid või finantsinstrumente enne nende turustamist, levitamist või müümist asjaomases liikmesriigis või sellest liikmesriigist. Erilist tähelepanu pööratakse kaupade indeksite järgimist pakkuvatele finantsinstrumentidele. |
| --- | --- |

-1.

Pädevad asutused teostavad järelevalvet investeerimistoodete, sh struktureeritud hoiuste ja finantsinstrumentide üle, mida turustatakse, levitatakse või müüakse nende liikmesriigis või nende liikmesriigist, ja nad võivad ennetavalt kontrollida uusi investeerimistooteid või finantsinstrumente enne nende turustamist, levitamist või müümist asjaomases liikmesriigis või sellest liikmesriigist. Erilist tähelepanu pööratakse kaupade indeksite järgimist pakkuvatele finantsinstrumentidele.

| 1. | Pädev asutus võib keelata või piirata oma liikmesriigis toimuvat või sellest eksporditavat:






  a) | teatavate
  konkreetsete investeerimistoodete, sealhulgas struktureeritud hoiuste,
  finantsinstrumentide või
  finantstoodete, sealhulgas struktureeritud hoiuste või
  teatud
  konkreetseid
  omadusi evivate finantsinstrumentide turundamist, levitamist või müüki või |
| --- | --- | --- |

1.

Pädev asutus võib keelata või piirata oma liikmesriigis toimuvat või sellest eksporditavat:

a)

teatavate
  konkreetsete investeerimistoodete, sealhulgas struktureeritud hoiuste,
  finantsinstrumentide või
  finantstoodete, sealhulgas struktureeritud hoiuste või
  teatud
  konkreetseid
  omadusi evivate finantsinstrumentide turundamist, levitamist või müüki või

| b) | teatud liiki finantsteenust või -tegevust. |
| --- | --- |

b)

teatud liiki finantsteenust või -tegevust.

| 2. | Pädev asutus võib võtta lõikes 1 nimetatud meetme, kui ta on põhjendatud alustel veendunud, et:






  a) | investeerimistoode,
  finantsinstrument või -teenus või -tegevus tekitab märkimisväärseid probleeme seoses investorite kaitsega või kujutab endast tõsist ohtu finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele või finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele
  rohkem kui ühes liikmesriigis, sealhulgas investeerimistoote või finantsinstrumendiga seotud turunduse, levitamise, hüvitamise või meelitusvahendite kaudu
  ; |
| --- | --- | --- |

2.

Pädev asutus võib võtta lõikes 1 nimetatud meetme, kui ta on põhjendatud alustel veendunud, et:

a)

investeerimistoode,
  finantsinstrument või -teenus või -tegevus tekitab märkimisväärseid probleeme seoses investorite kaitsega või kujutab endast tõsist ohtu finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele või finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele
  rohkem kui ühes liikmesriigis, sealhulgas investeerimistoote või finantsinstrumendiga seotud turunduse, levitamise, hüvitamise või meelitusvahendite kaudu
  ;

| a b) | tuletistootel on kahjustav mõju hindade kujunemise mehhanismile alusvara turul; |
| --- | --- |

a b)

tuletistootel on kahjustav mõju hindade kujunemise mehhanismile alusvara turul;

| b) | olemasolevad vastava
  investeerimistoote,
  finantsinstrumendi või -teenuse või -tegevuse suhtes kohaldatavad liidu õiguse reguleerivad nõuded ei maanda punktis a osutatud riske piisavalt ning olemasolevate nõuete täitmise tõhusama järelevalve või kehtestamisega ei oleks võimalik lahendada seda probleemi paremini; |
| --- | --- |

b)

olemasolevad vastava
  investeerimistoote,
  finantsinstrumendi või -teenuse või -tegevuse suhtes kohaldatavad liidu õiguse reguleerivad nõuded ei maanda punktis a osutatud riske piisavalt ning olemasolevate nõuete täitmise tõhusama järelevalve või kehtestamisega ei oleks võimalik lahendada seda probleemi paremini;

| c) | meede on proportsionaalne, võttes arvesse tuvastatud riskide olemust, kõnealuste investorite või turuosaliste struktuuri keerukuse astet ning meetme tõenäolist mõju investoritele ja turuosalistele, kes võivad kõnealust finantsinstrumenti omada, kasutada või selle pealt kasu teenida või tegelda kõnealuse tegevusega või selle pealt kasu teenida; |
| --- | --- |

c)

meede on proportsionaalne, võttes arvesse tuvastatud riskide olemust, kõnealuste investorite või turuosaliste struktuuri keerukuse astet ning meetme tõenäolist mõju investoritele ja turuosalistele, kes võivad kõnealust finantsinstrumenti omada, kasutada või selle pealt kasu teenida või tegelda kõnealuse tegevusega või selle pealt kasu teenida;

| d) | pädev asutus on nõuetekohaselt konsulteerinud pädevate asutustega teistest liikmesriikidest, millele meede võib märkimisväärset mõju avaldada, ning |
| --- | --- |

d)

pädev asutus on nõuetekohaselt konsulteerinud pädevate asutustega teistest liikmesriikidest, millele meede võib märkimisväärset mõju avaldada, ning

| e) | meede ei mõju diskrimineerivalt mõnest teisest liikmesriigist pakutavate teenuste või tegevuste suhtes. |
| --- | --- |

e)

meede ei mõju diskrimineerivalt mõnest teisest liikmesriigist pakutavate teenuste või tegevuste suhtes.

Sellist keeldu või piirangut võidakse kohaldada ning nende osas võidakse kohaldada erandeid pädeva asutuse poolt kindlaks määratud asjaoludel.

| 2 a. | Enne lõike 1 kohase keelu või piirangu kehtestamist võib pädev asutus teatada oma kavatsusest keelata mingi investeerimistoode või finantsinstrument või seda piirata juhul, kui asjaomase investeerimistoote või finantsinstrumendi omadustesse ei tehta kindlaksmääratud tähtaja jooksul teatavaid muudatusi. |
| --- | --- |

2 a.

Enne lõike 1 kohase keelu või piirangu kehtestamist võib pädev asutus teatada oma kavatsusest keelata mingi investeerimistoode või finantsinstrument või seda piirata juhul, kui asjaomase investeerimistoote või finantsinstrumendi omadustesse ei tehta kindlaksmääratud tähtaja jooksul teatavaid muudatusi.

| 3. | Pädev asutus võib
  kehtestada
  käesoleva artikli alusel
  keelu või piirangu
  üksnes juhul, kui ta on teavitanud kõiki teisi
  asjaomaseid
  pädevaid asutusi ja ESMAt kirjalikult
  või muul asutuste vahel kokku lepitud viisil
  vähemalt üks kuu enne meetme võtmist järgmistest üksikasjadest:






  a) | finantsinstrument või -teenus või -tegevus, mille suhtes plaanitakse meedet võtta; |
| --- | --- | --- |

3.

Pädev asutus võib
  kehtestada
  käesoleva artikli alusel
  keelu või piirangu
  üksnes juhul, kui ta on teavitanud kõiki teisi
  asjaomaseid
  pädevaid asutusi ja ESMAt kirjalikult
  või muul asutuste vahel kokku lepitud viisil
  vähemalt üks kuu enne meetme võtmist järgmistest üksikasjadest:

a)

finantsinstrument või -teenus või -tegevus, mille suhtes plaanitakse meedet võtta;

| b) | väljapakutava keelu või piirangu täpne olemus ning millal see peaks kava kohaselt jõustuma ning |
| --- | --- |

b)

väljapakutava keelu või piirangu täpne olemus ning millal see peaks kava kohaselt jõustuma ning

| c) | tõendid, millele tuginedes ta on oma otsuse vastu võtnud ja millest tulenevalt ta on veendunud, et kõik lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

c)

tõendid, millele tuginedes ta on oma otsuse vastu võtnud ja millest tulenevalt ta on veendunud, et kõik lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud.

| 3 a. | Kui lõike 2 punkti d kohane konsultatsiooniks ette nähtud aeg ja lõikes 3 ette nähtud ühekuuline ajapikendus võiks tekitada tarbijaile pöördumatut kahju, võib pädev asutus käesoleva artikli alusel ajutiselt ja mitte kauem kui kolme kuu jooksul meetmeid võtta. Sellisel juhul teavitab pädev asutus võetud meetmetest koheselt kõiki teisi pädevaid asutusi ja ESMAt. |
| --- | --- |

3 a.

Kui lõike 2 punkti d kohane konsultatsiooniks ette nähtud aeg ja lõikes 3 ette nähtud ühekuuline ajapikendus võiks tekitada tarbijaile pöördumatut kahju, võib pädev asutus käesoleva artikli alusel ajutiselt ja mitte kauem kui kolme kuu jooksul meetmeid võtta. Sellisel juhul teavitab pädev asutus võetud meetmetest koheselt kõiki teisi pädevaid asutusi ja ESMAt.

| 4. | Otsuse korral kehtestada mis tahes lõikes 1 nimetatud keeld või piirang avaldab pädev asutus oma veebisaidil sellekohase teate. Teates esitatakse keelu või piirangu üksikasjad, ajavahemik pärast selle teate avaldamist, mille möödumisel meetmed jõustuvad, ning tõendid, mille alusel pädev asutus on veendunud, et kõik lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud. Keeldu või piirangut kohaldatakse ainult tegevuste suhtes, mis toimuvad pärast selle teate avaldamist. |
| --- | --- |

4.

Otsuse korral kehtestada mis tahes lõikes 1 nimetatud keeld või piirang avaldab pädev asutus oma veebisaidil sellekohase teate. Teates esitatakse keelu või piirangu üksikasjad, ajavahemik pärast selle teate avaldamist, mille möödumisel meetmed jõustuvad, ning tõendid, mille alusel pädev asutus on veendunud, et kõik lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud. Keeldu või piirangut kohaldatakse ainult tegevuste suhtes, mis toimuvad pärast selle teate avaldamist.

| 5. | Pädev asutus tühistab keelu või piirangu, kui lõikes 1 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

5.

Pädev asutus tühistab keelu või piirangu, kui lõikes 1 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud.

| 6. | Komisjon võtab vastavalt artiklile 41 vastu delegeeritud õigusaktid, täpsustades kriteeriumid ja tegurid, millega pädevad asutused peavad arvestama, kui tekib lõike 2 punktis a nimetatud oht investorite kaitsele või finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele. |
| --- | --- |

6.

Komisjon võtab vastavalt artiklile 41 vastu delegeeritud õigusaktid, täpsustades kriteeriumid ja tegurid, millega pädevad asutused peavad arvestama, kui tekib lõike 2 punktis a nimetatud oht investorite kaitsele või finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele.

Artikkel 33

ESMA-poolne koordineerimine

1.   ESMA-l on seoses pädevate asutuste poolt kooskõlas artikliga 32 võetavate meetmetega soodustaja ja koordineerija roll. Eelkõige tagab ESMA, et pädevate asutuste võetavad meetmed oleksid põhjendatud ja proportsionaalsed ning pädevad asutused järgiksid võimaluse korral järjekindlat lähenemisviisi.

2.   Kui ESMA-le on laekunud artikli 32 kohane teade mis tahes meetme kohta, mida plaanitakse selle artikli alusel rakendada, esitab ESMA arvamuse selle kohta, kas vastav keeld või piirang on tema meelest põhjendatud ja proportsionaalne. Juhul kui ESMA on seisukohal, et kõnealuse riski kõrvaldamiseks on tarvis, et meetmeid võtaksid ka teised pädevad asutused, toob ta ka selle oma arvamuses välja. Arvamus avaldatakse ESMA veebisaidil.

3.   Juhul kui pädev asutus soovib võtta või võtab meetmeid, minnes vastuollu ESMA poolt kooskõlas lõikega 2 vastu võetud arvamusega, või loobub meetmete võtmisest, minnes vastuollu selle arvamusega, avaldab ta viivitamatult oma veebisaidil vastava teate, selgitades igakülgselt, mis põhjustel ta nii käitub.

2.   PEATÜKK

POSITSIOONID

Artikkel 34

Siseriiklike positsioonide haldamise meetmete ja positsioonide piirangute koordineerimine ESMA poolt

1.   ESMA-l on seoses pädevate asutuste poolt direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 71 lõike 2 alapunkti i ja artikli 72 lõike 1 punktide f ja g alusel rakendatavate meetmetega soodustaja ja koordineerija roll. Eelkõige tagab ESMA, et pädevad asutused lähtuvad nende volituste kasutamisel, kehtestatavate meetmete olemuse ja ulatuse määramisel, meetmete kestuse üle otsustamisel ning nende üle järelkontrolli teostamisel järjekindlast lähenemisviisist.

2.   Kui ESMAt on teavitatud direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 83 lõike 5 alusel plaanitavatest meetmetest, talletab ESMA andmed vastava meetme kohta ning selle rakendamise põhjused. Direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 72 lõike 1 punktide f ja g alusel rakendatavate meetmete osas koostab ta ja avaldab oma veebisaidil andmebaasi ülevaadetega hetkel jõus olevatest meetmetest, sealhulgas andmed kõnealuse isiku või isikute klassi kohta, kõnealuste finantsinstrumentide andmed, võimalikud kvantitatiivsed mõõted või läved, näiteks maksimaalne
  netopositsioon, mille
  isikud
  võivad
  piirangu raames
  konkreetse aja jooksul võtta või mida hoida
  , võimalikud erandid sellest nõudest ning selle põhjused.

Artikkel 35

ESMA volitused positsioonide haldamisel

1.   Kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 9 lõikega 5 rakendab ESMA, kui
  üks
  lõikes 2 sätestatud
  tingimustest
  on täidetud, ühte või mitut järgmistest meetmetest: [ME 2]

| a) | palub mis tahes isikul esitada teavet, sealhulgas kõik olulised dokumendid positsiooni suuruse ja eesmärgi kohta või tuletisinstrumendi kaudu võetud riskipositsiooni kohta; |
| --- | --- |

a)

palub mis tahes isikul esitada teavet, sealhulgas kõik olulised dokumendid positsiooni suuruse ja eesmärgi kohta või tuletisinstrumendi kaudu võetud riskipositsiooni kohta;

| b) | nõuab pärast saadud teabe analüüsimist mis tahes kõnealuselt isikult
  või isikute klassilt
  sammude astumist positsiooni või riskipositsiooni suuruse vähendamiseks või
  likvideerimiseks
  ; |
| --- | --- |

b)

nõuab pärast saadud teabe analüüsimist mis tahes kõnealuselt isikult
  või isikute klassilt
  sammude astumist positsiooni või riskipositsiooni suuruse vähendamiseks või
  likvideerimiseks
  ;

| c) | piirab isiku võimet soetada kauba tuletisinstrumente. |
| --- | --- |

c)

piirab isiku võimet soetada kauba tuletisinstrumente.

2.   ESMA
  võib
  lõike 1 kohase otsuse
  vastu võtta
  ainult juhul, kui on täidetud
  üks järgmistest tingimustest
  : [ME 9]

| a) | lõike 1 punktides a kuni c loetletud meetmetega on võimalik leevendada ohtu finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele, sealhulgas seoses füüsiliste kaupade kättetoimetamiskokkulepetega
  ja direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 59 lõike 1 punktides a - cb loetletud teguritega
  , või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele; [ME 10] |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktides a kuni c loetletud meetmetega on võimalik leevendada ohtu finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele, sealhulgas seoses füüsiliste kaupade kättetoimetamiskokkulepetega
  ja direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 59 lõike 1 punktides a - cb loetletud teguritega
  , või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele; [ME 10]

| b) | pädev asutus või pädevad asutused ei ole võtnud selle ohu kõrvaldamiseks meetmeid või meetmed, mida on võetud, ei maanda seda ohtu piisavalt. |
| --- | --- |

b)

pädev asutus või pädevad asutused ei ole võtnud selle ohu kõrvaldamiseks meetmeid või meetmed, mida on võetud, ei maanda seda ohtu piisavalt.

Energia hulgimüügitooteid puudutavaid meetmeid võib võtta pärast konsulteerimist määrusega (EÜ) nr 713/2009 asutatud Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametiga.

3.   Lõikes 1 osutatud meetmete võtmisel võtab ESMA arvesse ulatust, mil määral:

| a) | selle meetmega on võimalik leevendada ohtu finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele
  , sealhulgas direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 59 lõike 1 punktides a-cb loetletud tegurite osas,
  või füüsiliste kaupade kättetoimetamiskokkulepetele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele või tõsta märgatavalt pädevate asutuste suutlikkust ohtu jälgida; [ME 11] |
| --- | --- |

a)

selle meetmega on võimalik leevendada ohtu finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele
  , sealhulgas direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 59 lõike 1 punktides a-cb loetletud tegurite osas,
  või füüsiliste kaupade kättetoimetamiskokkulepetele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele või tõsta märgatavalt pädevate asutuste suutlikkust ohtu jälgida; [ME 11]

| b) | see meede võib tekitada õigusnormide erinevuse ärakasutamise riski; |
| --- | --- |

b)

see meede võib tekitada õigusnormide erinevuse ärakasutamise riski;

| c) | see meede võib avaldada finantsturgude tõhususele kahjustavat mõju, sealhulgas vähendades nende turgude likviidsust või tekitades turuosalistes kindlusetustunnet, mis on võrreldes meetme kasulikkusega ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

c)

see meede võib avaldada finantsturgude tõhususele kahjustavat mõju, sealhulgas vähendades nende turgude likviidsust või tekitades turuosalistes kindlusetustunnet, mis on võrreldes meetme kasulikkusega ebaproportsionaalne.

4.   Enne kui ta otsustab rakendada mis tahes lõikes 1 nimetatud meedet või pikendada selle rakendamist, teavitab ESMA asjaomaseid pädevaid asutusi tema poolt väljapakutavast meetmest. Lõike 1 punktide a või b alusel esitatud taotluse korral peab vastav teade sisaldama identifitseerimisandmeid isiku või isikute kohta, kellele see on adresseeritud, ning taotluse üksikasju ja põhjusi. Lõike 1 punkti c alusel rakendatava meetme korral peab vastav teade sisaldama andmeid kõnealuse isiku või isikute klassi kohta, kõnealuste finantsinstrumentide kohta, asjakohaseid kvantitatiivseid mõõteid või lävesid, näiteks maksimaalset
  netopositsiooni
  ,
  mille
  isik või isikute klass
  võib konkreetse aja jooksul võtta või mida hoida
  , ning meetme rakendamise põhjusi.

5.   Teade tuleb esitada vähemalt 24 tundi enne seda, kui meede või selle pikendamine peaks jõustuma. Erandlikel asjaoludel, kui teadet ei ole võimalik esitada 24 tundi ette, võib ESMA esitada teate vähem kui 24 tundi enne meetme ettenähtud jõustumist.

6.   Otsuse korral võtta lõike 1 punkti c kohaselt mis tahes meedet või pikendada selle meetme võtmist avaldab ESMA oma veebisaidil sellekohase teate. Teade peab sisaldama andmeid kõnealuse isiku või isikute klassi kohta, kõnealuste finantsinstrumentide kohta, asjakohaseid kvantitatiivseid mõõteid või lävesid, näiteks maksimaalset
  netopositsiooni
  ,
  mille
  isik või isikute klass
  võib konkreetse aja jooksul võtta või mida hoida
  , ning meetme võtmise põhjusi.

7.   Meede jõustub teate avaldamisel või teates kindlaks määratud ajal, mis tähendab pärast teate avaldamist, ning kehtib ainult tehingute suhtes, mis sõlmitakse pärast meetme jõustumist.

8.   ESMA vaatab lõike 1 punktile c kohandatud meetmed läbi asjakohaste ajavahemike järel, kuid vähemalt kord kolme kuu järel. Juhul kui meedet selle kolmekuulise tähtaja möödudes ei pikendata, aegub see automaatselt. Meetmete pikendamise korral kohaldatakse lõikeid 2–8.

9.   ESMA poolt kooskõlas käesoleva artikliga võetud meede on ülimuslik mis tahes varasema, pädeva asutuse poolt
  direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 72 punktide f, g ja h a
  kohaselt võetud meetme üle.

10.   Komisjon võtab vastavalt artiklile 41 vastu delegeeritud õigusaktid, täpsustades kriteeriumid ja tegurid, millega ESMA peab arvestama, kui tekib lõike 2 punktis a nimetatud oht finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele, sealhulgas seoses füüsiliste kaupade kättetoimetamiskokkulepetega, või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele.
  Nende kriteeriumide ja tegurite puhul võetakse arvesse direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 59 lõike 3 kohaselt koostatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud ning nende puhul eristatakse olukordi, kus ESMA võtab meetmeid seetõttu, et pädev asutus ei ole neid võtnud, ja olukordi, kus ESMA võtab meetmeid sellise lisariski suhtes, mille suhtes pädev asutus ei saa direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 72 punktide f, g ja h a alusel meetmeid võtta.

VIII   JAOTIS

TEENUSTE OSUTAMINE KOLMANDATE RIIKIDE ÜHINGUTE POOLT ILMA FILIAALITA VÕI NENDE TEGEVUS

Artikkel 36

Üldsätted

1.   Kolmanda riigi ühing võib osutada liidus asutatud võrdsetele vastaspooltele
  ja kutselistele klientidele direktiivi .../.../EL
  [
  uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] II lisa I jao tähenduses
  loetletud
  investeerimisteenuseid või teostada tegevusi
  ilma filiaali asutamata ainult juhul, kui ta on registreeritud ESMA poolt kooskõlas artikliga 37 hallatavas kolmandate riikide ühingute registris.

2.   ESMA
  registreerib
  kolmanda riigi ühingu, kes on esitanud taotluse investeerimisteenuste ja -tegevuse pakkumiseks või sellega tegelemiseks liidus vastavalt lõikele 1, ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | komisjon on võtnud vastu otsuse vastavalt artikli 37 lõikele 1; |
| --- | --- |

a)

komisjon on võtnud vastu otsuse vastavalt artikli 37 lõikele 1;

| b) | ühing on saanud tegevusloa jurisdiktsioonis, kus ta
  peakontor
  on asutatud samade investeerimisteenuste või -tegevuse pakkumiseks, mida ta kavatseb pakkuda liidus, ning tema suhtes kohaldatakse tõhusat järelevalvet ja täitevmenetlusi, mis tagavad selles kolmandas riigis kehtivate nõuete tema poolt täieliku täitmise; |
| --- | --- |

b)

ühing on saanud tegevusloa jurisdiktsioonis, kus ta
  peakontor
  on asutatud samade investeerimisteenuste või -tegevuse pakkumiseks, mida ta kavatseb pakkuda liidus, ning tema suhtes kohaldatakse tõhusat järelevalvet ja täitevmenetlusi, mis tagavad selles kolmandas riigis kehtivate nõuete tema poolt täieliku täitmise;

| c) | on sõlmitud koostöökokkulepped kooskõlas artikli 37 lõikega 2. |
| --- | --- |

c)

on sõlmitud koostöökokkulepped kooskõlas artikli 37 lõikega 2.

2 a.
     
  Kui kolmanda riigi ühing on registreeritud käesoleva artikli alusel, ei kehtesta liikmesriigid kolmanda riigi ühingule täiendavaid nõudeid seoses küsimustega, mida käsitletakse selles määruses või direktiivis .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv].

3.   Lõikes 1 osutatud kolmanda riigi ühing esitab oma taotluse ESMA-le pärast seda, kui komisjon on võtnud vastu artiklis 37 osutatud otsuse, milles sedastatakse, et kolmanda riigi, kus kolmanda riigi ühing on saanud tegevusloa, õiguslik ja järelevalveraamistik on samaväärne artikli 37 lõikes 1 kirjeldatud nõuete raamistikuga.

Registreerimist taotlev kolmanda riigi ühing esitab ESMA-le kogu tema registreerimiseks vajaliku teabe. ESMA hindab 30 tööpäeva jooksul pärast taotluse laekumist, kas taotlus sisaldab kõiki nõutavaid andmeid. Juhul kui taotlus ei sisalda kõiki vajalikke andmeid, määrab ESMA tähtaja, mille jooksul kolmanda riigi ühing peab esitama lisateavet.

Registreerimise otsuse vastuvõtmisel lähtutakse sellest, kas lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud.

180 tööpäeva jooksul pärast kõiki andmeid sisaldava taotluse laekumist teavitab ESMA taotlejast mitte-ELi ühingut kirjalikult koos kõigiti põhjendatud selgitusega, kas registreerimistaotlus rahuldati või lükati tagasi.

4.   Kolmandate riikide ühingud, kes hakkavad osutama teenuseid kooskõlas käesoleva artikliga, teavitavad enne teenuste osutamisega alustamist liidus asutatud kliente sellest, et neil ei ole lubatud osutada teenuseid muudele klientidele kui ainult võrdsetele vastaspooltele
  ja kutselistele klientidele direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] II lisa I jao tähenduses
  ning et nende suhtes ei kohaldata liidus järelevalvet. Nad märgivad ära vastavas kolmandas riigis järelevalve eest vastutava pädeva asutuse nime ja aadressi.

Esimeses lõigus sätestatud teave esitatakse kirjalikult ja esiletoodud viisil.

Liidus asutatud isikud võivad osta investeerimisteenuseid kolmanda riigi ühingult, mis ei ole lõike 1 kohaselt registreeritud, ainult omal eksklusiivsel algatusel.
  Füüsilise isiku algatus ei anna kolmanda riigi ühingule õigust turustada sellele eraisikule uusi investeerimistoodete kategooriaid või investeerimisteenuseid.

5.   
  Kolmandate riikide ühingud, kes osutavad teenuseid või teostavad tegevusi kooskõlas käesoleva artikliga, pakuvad enne teenuste osutamise või mis tahes tegevustega alustamist liidus asutatud kliendiga seoses võimalust esitada nende teenuste või tegevusega seotud mis tahes vaidluste taotlused liikmesriigi kohtu või vahekohtu pädevusse.

6.   
  ESMA koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu
  , milles määratakse kindlaks teave, mille registreerimist taotlev kolmanda riigi ühing peab ESMA-le koos registreerimistaotlusega kooskõlas lõikega 3 esitama, ning selle teabe vorm kooskõlas lõikega 4.

ESMA esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt ... (27).

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu
  esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid ▐ kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 37

Samaväärsuse otsus

1.   Komisjon
  võtab
  vastavalt
  artikli 42 lõikes 2
  sätestatud
  kontrollimenetlusele
  vastu otsuse seoses kolmanda riigiga, kui kõnealuse kolmanda riigi õiguslik ja järelevalveraamistik tagab, et selles kolmandas riigis tegevusloa saanud ühingute suhtes kohaldatakse õiguslikult siduvaid nõudeid, millel on samaväärne mõju nõuetega, mis on sätestatud käesolevas määruses, direktiivis nr 2006/49/EÜ ja direktiivis nr
  .../.../EL
  [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv], ja
  käesoleva määruse ning nimetatud direktiivide alusel vastu võetud
  rakendusaktidega ▐.

Kolmanda riigi usaldatavusnõuete
  ja äritegevuse
  raamistikku või pidada
  samaväärse mõjuga raamistikuks
  , kui see raamistik vastab kõigile järgmistele tingimustele:

| a) | selles kolmandas riigis investeerimisteenuseid ja -tegevust pakkuvad ühingud võivad tegutseda ainult sel juhul, kui nad on saanud selleks tegevusloa ning nende suhtes kohaldatakse pidevalt tõhusat järelevalvet ja täitevmenetlusi; |
| --- | --- |

a)

selles kolmandas riigis investeerimisteenuseid ja -tegevust pakkuvad ühingud võivad tegutseda ainult sel juhul, kui nad on saanud selleks tegevusloa ning nende suhtes kohaldatakse pidevalt tõhusat järelevalvet ja täitevmenetlusi;

| b) | selles kolmandas riigis investeerimisteenuseid ja -tegevust pakkuvate ühingute suhtes kehtivad piisavad kapitalinõuded ning asjakohased nõuded nende aktsionäride ja juhtorgani suhtes; |
| --- | --- |

b)

selles kolmandas riigis investeerimisteenuseid ja -tegevust pakkuvate ühingute suhtes kehtivad piisavad kapitalinõuded ning asjakohased nõuded nende aktsionäride ja juhtorgani suhtes;

| c) | investeerimisteenuseid ja -tegevust pakkuvate ühingute suhtes kehtivad piisavad organisatsioonilised nõuded sisekontrollifunktsiooni valdkonnas; |
| --- | --- |

c)

investeerimisteenuseid ja -tegevust pakkuvate ühingute suhtes kehtivad piisavad organisatsioonilised nõuded sisekontrollifunktsiooni valdkonnas;

| d) | investeerimisteenuseid ja -tegevust pakkuvate ühingute suhtes kehtivad piisavad ärireeglid; |
| --- | --- |

d)

investeerimisteenuseid ja -tegevust pakkuvate ühingute suhtes kehtivad piisavad ärireeglid;

| e) | see tagab turu läbipaistvuse ja ausameelsuse, välistades turu kuritarvitamise siseringitehingute ja turuga manipuleerimise näol. |
| --- | --- |

e)

see tagab turu läbipaistvuse ja ausameelsuse, välistades turu kuritarvitamise siseringitehingute ja turuga manipuleerimise näol.

Käesoleva lõike kohaselt komisjoni poolt vastu võetud otsus võib olla piiratud ühe või enama investeerimisühingu kategooriaga või turu korraldajatega. Kolmanda riigi ühingu võib registreerida artikli 36 kohaselt, kui see langeb komisjoni otsusega kaetud kategooriasse.

2.   ESMA sõlmib nende kolmandate riikide, kelle õiguslik ja järelevalveraamistik on tunnistatud vastavalt lõikele 1 samaväärseks, asjaomaste pädevate asutustega koostöökokkulepped. Neis kokkulepetes määratakse kindlaks vähemalt alljärgnev:

| a) | ESMA ja kõnealuse kolmanda riigi pädevate asutuste vahelise teabevahetuse mehhanism, sealhulgas juurdepääs kogu teabele, mida ESMA küsib, mitte-ELi ühingute kohta, mis on saanud tegevusloa vastavas kolmandas riigis; |
| --- | --- |

a)

ESMA ja kõnealuse kolmanda riigi pädevate asutuste vahelise teabevahetuse mehhanism, sealhulgas juurdepääs kogu teabele, mida ESMA küsib, mitte-ELi ühingute kohta, mis on saanud tegevusloa vastavas kolmandas riigis;

| b) | mehhanism ESMA kiireks teavitamiseks juhul, kui kolmanda riigi pädev asutus arvab, et kolmanda riigi ühing, kelle üle see pädev asutus teostab järelevalvet ja kes on registreeritud ESMA poolt kooskõlas artikliga 38, rikub oma tegevusloa tingimusi või muid õigusnõudeid, mida ta on kohustatud järgima; |
| --- | --- |

b)

mehhanism ESMA kiireks teavitamiseks juhul, kui kolmanda riigi pädev asutus arvab, et kolmanda riigi ühing, kelle üle see pädev asutus teostab järelevalvet ja kes on registreeritud ESMA poolt kooskõlas artikliga 38, rikub oma tegevusloa tingimusi või muid õigusnõudeid, mida ta on kohustatud järgima;

| c) | järelevalvetegevuse koordineerimise menetlused, sealhulgas vajadusel kohapealsed kontrollid. |
| --- | --- |

c)

järelevalvetegevuse koordineerimise menetlused, sealhulgas vajadusel kohapealsed kontrollid.

Artikkel 38

Register

ESMA pea registrit
  kolmandate riikide ühingute kohta
  , kellel on lubatud pakkuda liidus investeerimisteenuseid või
  teostada investeerimistegevust
  vastavalt artiklile 36. See register on avalikult kättesaadav ESMA veebisaidil ning see sisaldab teavet teenuste või tegevuse kohta, mida
  kolmandate riikide
  ühingutel on lubatud pakkuda, ning kolmandas riigis nende üle järelevalvet teostavate pädevate asutuste kontaktandmeid.

Artikkel 39

Registrist kustutamine

1.   ▐ ESMA
  kustutab kolmanda riigi
  ühingu vastavalt artiklile 38 loodud registrist, juhul kui:

| a) | ESMA-l on põhjendatud ja dokumentidele tuginevat alust arvata, et
  kolmanda riigi
  ühing käitub liidus investeerimisteenuseid või -tegevust pakkudes viisil, mis on selgelt investorite huve või turgude korrakohast toimimist kahjustav, või |
| --- | --- |

a)

ESMA-l on põhjendatud ja dokumentidele tuginevat alust arvata, et
  kolmanda riigi
  ühing käitub liidus investeerimisteenuseid või -tegevust pakkudes viisil, mis on selgelt investorite huve või turgude korrakohast toimimist kahjustav, või

| b) | ESMA-l on põhjendatud ja dokumentidele tuginevat alust arvata, et
  kolmanda riigi
  ühing on liidus investeerimisteenuseid või -tegevust pakkudes tõsiselt rikkunud tema suhtes kolmandas riigis kehtivaid nõudeid, ning komisjon on sellele tuginedes võtnud vastu otsuse vastavalt artikli 37 lõikele 1. |
| --- | --- |

b)

ESMA-l on põhjendatud ja dokumentidele tuginevat alust arvata, et
  kolmanda riigi
  ühing on liidus investeerimisteenuseid või -tegevust pakkudes tõsiselt rikkunud tema suhtes kolmandas riigis kehtivaid nõudeid, ning komisjon on sellele tuginedes võtnud vastu otsuse vastavalt artikli 37 lõikele 1.

2.   ESMA teeb lõike 1 kohase otsuse ainult siis, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | ESMA on pöördunud selles küsimuses vastava kolmanda riigi pädeva asutuse poole, kuid see
  kolmanda riigi
  pädev asutus ei ole rakendanud asjakohaseid meetmeid, mis oleksid vajalikud kaitsmaks investoreid ja turgude korrektset toimimist liidus, või ei ole suutnud tõestada, et kolmanda riigi ühing täidab tema suhtes kolmandas riigis kehtivaid nõudeid, ning |
| --- | --- |

a)

ESMA on pöördunud selles küsimuses vastava kolmanda riigi pädeva asutuse poole, kuid see
  kolmanda riigi
  pädev asutus ei ole rakendanud asjakohaseid meetmeid, mis oleksid vajalikud kaitsmaks investoreid ja turgude korrektset toimimist liidus, või ei ole suutnud tõestada, et kolmanda riigi ühing täidab tema suhtes kolmandas riigis kehtivaid nõudeid, ning

| b) | ESMA on teavitanud vastava kolmanda riigi pädevat asutust oma kavatsusest kolmanda riigi ühing registrist kustutada vähemalt 30 päeva enne tema registrist kustutamist. |
| --- | --- |

b)

ESMA on teavitanud vastava kolmanda riigi pädevat asutust oma kavatsusest kolmanda riigi ühing registrist kustutada vähemalt 30 päeva enne tema registrist kustutamist.

3.   ESMA teavitab mis tahes lõike 1 kohaselt vastu võetud meetmetest viivitamatult komisjoni ning avaldab oma otsuse oma veebisaidil.

4.   Komisjon hindab, kas tingimused, mille alusel artikli 37 lõike 1 kohane otsus vastu võeti, on kõnealuse riigi osas jätkuvalt täidetud.

IX   JAOTIS

DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID JA RAKENDUSAKTID

1.   PEATÜKK

DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID

Artikkel 40

Delegeeritud õigusaktid

Kooskõlas artikliga 41 on komisjonil on õigus võtta artikli 2 lõike 3, artikli 4 lõike 3, artikli 6 lõike 2, artikli 8 lõike 4, artikli 10 lõike 2, artikli 11 lõike 2, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 7, artikli 14 lõike 5, artikli 14 lõike 6, artikli 16 lõike 3, artikli 18 lõigete 2 ja 3, artikli 19 lõike 3, artikli 20 lõike 3, artikli 28 lõike 6, artikli 29 lõike 6, artikli 30 lõike 3, artikli 31 lõike 8, artikli 32 lõike 6 ja artikli 35 lõike 10 ▐ küsimustega seoses vastu delegeeritud õigusakte.

Artikkel 41

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volitused antakse komisjonile käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Volitused
  võtta vastu artikli 2 lõikes 3, artikli 4 lõikes 3, artikli 6 lõikes 2, artikli 8 lõikes 4, artikli 10 lõikes 2, artikli 11 lõikes 2, artikli 12 lõikes 2, artikli 13 lõikes 7, artikli 14 lõikes 5, artikli 14 lõikes 6, artikli 16 lõikes 3, artikli 18 lõikes 2, artikli 18 lõikes 3, artikli 19 lõikes 3, artikli 20 lõikes 3, artikli 28 lõikes 6, artikli 29 lõikes 6, artikli 30 lõikes 3, artikli 31 lõikes 8, artikli 32 lõikes 6 ja artikli 35 lõikes 10 osutatud delegeeritud õigusakte antakse
  määramata ajaks alates artikli 41 lõikes 1 märgitud kuupäevast.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
  artikli 2 lõikes 3, artikli 4 lõikes 3, artikli 6 lõikes 2, artikli 8 lõikes 4, artikli 10 lõikes 2, artikli 11 lõikes 2, artikli 12 lõikes 2, artikli 13 lõikes 7, artikli 14 lõikes 5, artikli 14 lõikes 6, artikli 16 lõikes 3, artikli 18 lõikes 2, artikli 18 lõikes 3, artikli 19 lõikes 3, artikli 20 lõikes 3, artikli 28 lõikes 6, artikli 29 lõikes 6, artikli 30 lõikes 3, artikli 31 lõikes 8, artikli 32 lõikes 6 ja artikli 35 lõikes 10 osutatud
  volituste delegeerimise mis tahes ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud sellele vastuväiteid
  kolme
  kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral
  kolme
  kuu võrra pikendada.

2.   PEATÜKK

RAKENDUSAKTID

Artikkel 42

Komiteemenetlus

1.   ▐ Komisjonile
  on
  abiks komisjoni otsusega 2001/528/EÜ asutatud Euroopa väärtpaberikomitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5 ▐.

X   JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 43

Aruandlus ja kontroll

1.   Enne
  ... (28)

  esitab komisjon pärast ESMAga konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande
  artiklite 3–12
  alusel kehtestatud läbipaistvuskohustuste tegeliku mõju kohta, eelkõige artikli 3 lõike 2 ning artikli 4
  lõigete 2, 3 ja 8
  alusel antud tehingueelse läbipaistvuse kohustustest erandlike vabastuste kohaldamise ja jätkuva asjakohasuse kohta.

2.   Enne
  ... (28)

  , esitab komisjon pärast ESMAga konsulteerimist nõukogule ja parlamendile aruande
  artikli 23
  toimimise kohta, sealhulgas selle kohta, kas pädevatele asutustele laekuvate ja nende vahel vahetatavate tehinguaruannete sisu ja vorm võimaldab investeerimisühingute tegevust kooskõlas
  artikli 23 lõikega 1
  igakülgselt jälgida. Komisjon võib esitada asjakohaseid ettepanekuid, sealhulgas selles osas, kas kehtestada nõue, et tehingutest tuleks aru anda mitte pädevatele asutustele, vaid ESMA määratud süsteemile, mis võimaldaks pädevatele asutustele juurdepääsu kogu käesoleva artikli kohaselt esitatud teabele
  käesoleva määruse ning direktiivi.../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] kohaldamisel ning siseringitehingute ja turu kuritarvitamise tuvastamiseks vastavalt määrusele (EL) nr .../... [turu kuritarvitamise tõkestamise määrus].

2 a.
     
  Enne ... (28) esitab komisjon pärast ESMAga konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande võimaluse kohta arendada konsolideeritud hinnapakkumiste jaoks välja parimate ostu- ja müügipakkumiste Euroopa süsteem ning selle kohta, kas see võiks olla asjakohane kommertslahendus turuosaliste vahelise teabe asümmeetria vähendamiseks ja ka vahend reguleerijatele paremaks hinnapakkumisi puudutava tegevuse järelevalveks kauplemiskohtades.

Enne
  ... (28)

  esitab komisjon pärast ESMAga konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande edusammude kohta standardiseeritud börsiväliste tuletisinstrumentidega kauplemise üleviimisel börsidele või elektroonilistele kauplemisplatvormidele vastavalt artiklitele 22 ja 24.

Artikkel 44

Määruse (EL) nr 648/2012 muutmine

Määruse (EL) nr 648/2012
  artikli 81 lõikele 3
  lisatakse järgmine lõik:

„Kauplemisteabehoidla edastab andmed pädevatele asutustele kooskõlas määruse (EL) .../... [finantsinstrumentide turgude määrus] (29) artiklis 23 sätestatud nõuetega.

Artikkel 45

Artikkel 45

Üleminekusäte

Üleminekusäte

▐ Kolmandate riikide ühingud võivad jätkata oma teenuste ja -tegevuse pakkumist liikmesriikides vastava liikmesriigi korra kohaselt kuni
  üks aasta pärast seda, kui komisjon on võtnud vastu otsuse asjaomase kolmanda riigi kohta direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 41 lõike 3 kohaselt
  .

üks aasta pärast seda, kui komisjon on võtnud vastu otsuse asjaomase kolmanda riigi kohta direktiivi .../.../EL [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 41 lõike 3 kohaselt

▐

Artikkel 46

Artikkel 46

Jõustumine ja kohaldamine

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub
  kahekümnendal
  päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

kahekümnendal

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse alates
  ... (30)

  , välja arvatud artikli 2 lõige 3, artikli 4 lõige 3, artikli 6 lõige 2, artikli 8 lõige 4, artikli 10 lõige 2, artikli 11 lõige 2, artikli 12 lõige 2, artikli 13 lõike 7, artikli 14 lõike 5, artikli 14 lõike 6, artikli 16 lõige 3, artikli 18 lõige 2, artikli 18 lõige 3, artikli 19 lõige 3, artikli 20 lõige 3, artikli 23 lõige 8, artikli 24 lõige 5, artikkel 26, artikli 28 lõige 6, artikli 29 lõige 6, artikli 30 lõige 3 ning artiklid 31, 32, 33, 34 ja 35, mida kohaldatakse kohe pärast käesoleva määruse jõustumist.

... (30

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 143, 22.5.2012, lk 74.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta seisukoht.

2

(3)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

3

(4)  ELT L 241, 2.9.2006, lk 1.

4

(5)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

5

(6)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 809/2004, 29. aprill 2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ, mis puudutab prospektides sisalduvat informatsiooni nagu ka selliste prospektide formaati, andmete esitamist viidetena ja selliste prospektide avaldamist ning reklaamide levitamist (ELT L 149, 30.4.2004, lk 1).

6

(7)  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

7

(8)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

8

(9)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

9

(10)  

  ELT L 86, 24.3.2012, lk 1.

10

ELT L 86, 24.3.2012, lk 1.

(11)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

11

(12)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

12

(13)  EÜT L 96, 12.4.2002, lk 16.

13

(14)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

14

(15)  

  ELT L 326, 8.12.2011, lk 1.

15

ELT L 326, 8.12.2011, lk 1.

(16)  18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

16

(17)  42 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

17

(18)  
  12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva. [ME 4]

18

12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(19)  
  24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

19

24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(20)  
  12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

20

12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(21)  
  24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

21

24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(22)  
  12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva. [ME 5]

22

12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(23)  
  12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

23

12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(24)  
  12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

24

12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(25)  
  12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva. [ME 6]

25

12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(26)  
  12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

26

12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(27)  
  12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

27

12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(28)  
  42 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

28

42 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(29)  ELT L ...”.

29

(30)  
  18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

30

18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

---