# Europos Sąjungos C 75/2016

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 75 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 59 tomas2016m. vasario 26d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 75

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

59 tomas2016m. vasario 26d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2013–2014 m. SESIJA2013 m. liepos 1–4 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 319 E, 2013 11 5 .
  PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2013–2014 m. SESIJA2013 m. liepos 1–4 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 319 E, 2013 11 5 .
  PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 319 E, 2013 11 5 .

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2013 m. liepos 2 d., antradienis |
| 2016/C 75/01 | 2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasirengimo spręsti būsimus ES išorės politikos aviacijos srityje uždavinius (2012/2299(INI)) | 2 |
| 2016/C 75/02 | 2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pirmosios Komisijos metinės ataskaitos Europos Parlamentui dėl valstybių narių eksporto kredito agentūrų veiklos (2012/2320(INI)) | 7 |
| 2016/C 75/03 | 2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos fondo (FE) statuto (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP)) | 11 |
| 2016/C 75/04 | 2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento rezoliucija Mėlynasis augimas. Tvaraus augimo ES jūrų, jūrų transporto ir turizmo sektoriuose skatinimas (2012/2297(INI)) | 24 |
| 2016/C 75/05 | 2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kooperatyvų indėlio įveikiant krizę (2012/2321(INI)) | 34 |
| 2016/C 75/06 | 2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento rezoliucija Inovacijos siekiant tvaraus augimo. Bioekonomika Europai (2012/2295(INI)) | 41 |
| | 2013 m. liepos 3 d., trečiadienis |
| 2016/C 75/07 | 2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl politinio susitarimo dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (2012/2799(RSP)) | 47 |
| 2016/C 75/08 | 2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija Kelių eismo sauga 2011–2020 m. Pirmasis etapas rengiant sužalojimų mažinimo strategiją (2013/2670(RSP)) | 49 |
| 2016/C 75/09 | 2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija Pagrindinių teisių padėtis Vengrijoje: standartai ir praktika (pagal 2012 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliuciją) (2012/2130(INI)) | 52 |
| 2016/C 75/10 | 2013 m. liepos 3d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europoje kilusių potvynių (2013/2683(RSP)) | 78 |
| 2016/C 75/11 | 2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES bankų sektoriaus struktūros reformos (2013/2021(INI)) | 80 |
| 2016/C 75/12 | 2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2011 m. metinės ataskaitos ES finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu (2012/2285(INI)) | 88 |
| 2016/C 75/13 | 2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos (2012/2291(INI)) | 100 |
| | 2013 m. liepos 4 d., ketvirtadienis |
| 2016/C 75/14 | 2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl JAV Nacionalinės saugumo agentūros sekimo programos, sekimą vykdančių tarnybų įvairiose valstybėse narėse ir jų poveikio ES piliečių privatumui (2013/2682(RSP)) | 105 |
| 2016/C 75/15 | 2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl geresnio 2014 m. Europos Parlamento rinkimų organizavimo (2013/2102(INI)) | 109 |
| 2016/C 75/16 | 2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija Ginklų eksportas: Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP įgyvendinimas (2013/2657(RSP)) | 111 |
| 2016/C 75/17 | 2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl derybų dėl kai kurias PPO šalis apimančio daugiašalio susitarimo dėl paslaugų pradžios (2013/2583(RSP)) | 114 |
| 2016/C 75/18 | 2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Norvegijos muito mokesčių, taikomų žemės ūkio produktams, padidėjimo (2013/2547(RSP)) | 118 |
| 2016/C 75/19 | 2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrosios skaitmeninės rinkos kūrimo užbaigimo (2013/2655(RSP)) | 120 |
| 2016/C 75/20 | 2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija Krizės poveikis pažeidžiamų grupių galimybėms gauti priežiūros paslaugas (2013/2044(INI)) | 130 |
| 2016/C 75/21 | 2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl televizijos su ryšio galimybėmis (2012/2300(INI)) | 141 |
| 2016/C 75/22 | 2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo, kad daugiametėje finansinėje programoje būtų atsižvelgta į išlaidų poreikius, atsiradusius dėl Kroatijos stojimo į Europos Sąjungą (COM(2013)0157 – C7–0074/2013 – 2013/2055(ACI)) | 148 |
| 2016/C 75/23 | 2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento prioritetų, susijusių su 2014 m. Komisijos darbo programa (2013/2679(RSP)) | 150 |
| 2016/C 75/24 | 2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl krizės Egipte (2013/2697(RSP)) | 159 |
| 2016/C 75/25 | 2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Džibutyje (2013/2690(RSP)) | 160 |
| 2016/C 75/26 | 2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Nigerijoje (2013/2691(RSP)) | 163 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2013 m. liepos 2 d., antradienis

2016/C 75/01

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasirengimo spręsti būsimus ES išorės politikos aviacijos srityje uždavinius (2012/2299(INI))

2

2016/C 75/02

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pirmosios Komisijos metinės ataskaitos Europos Parlamentui dėl valstybių narių eksporto kredito agentūrų veiklos (2012/2320(INI))

7

2016/C 75/03

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos fondo (FE) statuto (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP))

11

2016/C 75/04

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento rezoliucija Mėlynasis augimas. Tvaraus augimo ES jūrų, jūrų transporto ir turizmo sektoriuose skatinimas (2012/2297(INI))

24

2016/C 75/05

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kooperatyvų indėlio įveikiant krizę (2012/2321(INI))

34

2016/C 75/06

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento rezoliucija Inovacijos siekiant tvaraus augimo. Bioekonomika Europai (2012/2295(INI))

41

2013 m. liepos 3 d., trečiadienis

2016/C 75/07

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl politinio susitarimo dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (2012/2799(RSP))

47

2016/C 75/08

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija Kelių eismo sauga 2011–2020 m. Pirmasis etapas rengiant sužalojimų mažinimo strategiją (2013/2670(RSP))

49

2016/C 75/09

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija Pagrindinių teisių padėtis Vengrijoje: standartai ir praktika (pagal 2012 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliuciją) (2012/2130(INI))

52

2016/C 75/10

2013 m. liepos 3d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europoje kilusių potvynių (2013/2683(RSP))

78

2016/C 75/11

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES bankų sektoriaus struktūros reformos (2013/2021(INI))

80

2016/C 75/12

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2011 m. metinės ataskaitos ES finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu (2012/2285(INI))

88

2016/C 75/13

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos (2012/2291(INI))

100

2013 m. liepos 4 d., ketvirtadienis

2016/C 75/14

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl JAV Nacionalinės saugumo agentūros sekimo programos, sekimą vykdančių tarnybų įvairiose valstybėse narėse ir jų poveikio ES piliečių privatumui (2013/2682(RSP))

105

2016/C 75/15

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl geresnio 2014 m. Europos Parlamento rinkimų organizavimo (2013/2102(INI))

109

2016/C 75/16

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija Ginklų eksportas: Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP įgyvendinimas (2013/2657(RSP))

111

2016/C 75/17

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl derybų dėl kai kurias PPO šalis apimančio daugiašalio susitarimo dėl paslaugų pradžios (2013/2583(RSP))

114

2016/C 75/18

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Norvegijos muito mokesčių, taikomų žemės ūkio produktams, padidėjimo (2013/2547(RSP))

118

2016/C 75/19

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrosios skaitmeninės rinkos kūrimo užbaigimo (2013/2655(RSP))

120

2016/C 75/20

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija Krizės poveikis pažeidžiamų grupių galimybėms gauti priežiūros paslaugas (2013/2044(INI))

130

2016/C 75/21

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl televizijos su ryšio galimybėmis (2012/2300(INI))

141

2016/C 75/22

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo, kad daugiametėje finansinėje programoje būtų atsižvelgta į išlaidų poreikius, atsiradusius dėl Kroatijos stojimo į Europos Sąjungą (COM(2013)0157 – C7–0074/2013 – 2013/2055(ACI))

148

2016/C 75/23

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento prioritetų, susijusių su 2014 m. Komisijos darbo programa (2013/2679(RSP))

150

2016/C 75/24

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl krizės Egipte (2013/2697(RSP))

159

2016/C 75/25

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Džibutyje (2013/2690(RSP))

160

2016/C 75/26

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Nigerijoje (2013/2691(RSP))

163

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2013 m. liepos 2 d., antradienis |
| 2016/C 75/27 | 2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Marine Le Pen imunitetą (2012/2325(IMM)) | 169 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2013 m. liepos 2 d., antradienis

2016/C 75/27

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Marine Le Pen imunitetą (2012/2325(IMM))

169

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2013 m. liepos 2 d., antradienis |
| 2016/C 75/28 | P7_TA(2013)0287Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos ***I2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))P7_TC1-COD(2011)0455Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. liepos 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą reglamentas (ES, Euratomas) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiami Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos | 171 |
| 2016/C 75/29 | 2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo tam tikros valstybės narės įgaliojamos dėl Europos Sąjungos interesų ratifikuoti Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama 1963 m. gegužės 21 d. Vienos konvencija dėl civilinės atsakomybės už branduolinę žalą, arba prie jo prisijungti ir padaryti pareiškimą dėl atitinkamų Sąjungos teisės vidaus taisyklių taikymo projekto (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE)) | 172 |
| 2016/C 75/30 | 2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE)) | 172 |
| 2016/C 75/31 | P7_TA(2013)0294Uosto valstybės kontrolė ***I2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))P7_TC1-COD(2012)0062Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. liepos 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės | 186 |
| 2016/C 75/32 | 2013 m. liepos 2 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 1999/37/EB dėl transporto priemonių registracijos dokumentų (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD)) | 187 |
| 2016/C 75/33 | 2013 m. liepos 2 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungoje važinėjančių komercinių transporto priemonių techninio patikrinimo kelyje, kuriuo panaikinama Direktyva 2000/30/EB (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD)) | 192 |
| 2016/C 75/34 | 2013 m. liepos 2 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuriuo panaikinama Direktyva 2009/40/EB (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD)) | 214 |
| 2016/C 75/35 | P7_TA(2013)0298Prioritetinės medžiagos vandens politikos srityje ***I2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2000/60/EB ir 2008/105/EB nuostatos dėl prioritetinių medžiagų vandens politikos srityje (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))P7_TC1-COD(2011)0429Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. liepos 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2000/60/EB ir 2008/105/EB nuostatos dėl prioritetinių medžiagų vandens politikos srityje | 261 |
| 2016/C 75/36 | 2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims ir 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE)) | 262 |
| | 2013 m. liepos 3 d., trečiadienis |
| 2016/C 75/37 | 2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Ombudsmeno išrinkimo | 274 |
| 2016/C 75/38 | 2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 97/836/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (pataisytas 1958 m. susitarimas), projekto (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE)) | 275 |
| 2016/C 75/39 | 2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas 2000 m. sausio 31 d. Sprendimas 2000/125/EB dėl Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (Paralelus susitarimas), patvirtinimo, projekto (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE)) | 275 |
| 2016/C 75/40 | 2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (paraiška EGF/2013/000 TA 2013 – techninė pagalba Komisijos iniciatyva) (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD)) | 276 |
| 2016/C 75/41 | 2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (17427/1/2012 – C7-0051/2013 – 2006/0084(COD)) | 279 |
| 2016/C 75/42 | 2013 m. liepos 3 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo nuostatos, susijusios su depozitoriumo funkcijomis, atlyginimų politika ir sankcijomis (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD)) | 280 |
| 2016/C 75/43 | 2013 m. liepos 3 d. priimtas Europos Parlamento pakeitimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, siekiant paaiškinti nuostatas dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcionuose terminų (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD)) | 300 |
| 2016/C 75/44 | P7_TA(2013)0311Didelės tarpvalstybinės grėsmės sveikatai ***I2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))P7_TC1-COD(2011)0421Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. liepos 3 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2119/98/EB | 300 |
| 2016/C 75/45 | 2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas finansinių sandorių mokesčio srityje (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS)) | 301 |
| 2016/C 75/46 | 2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl euro įvedimo Latvijoje 2014 m. sausio 1 d. (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE)) | 322 |
| | 2013 m. liepos 4 d., ketvirtadienis |
| 2016/C 75/47 | 2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl papildomos makrofinansinės pagalbos suteikimo Gruzijai bendro teksto (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD)) | 325 |
| 2016/C 75/48 | P7_TA(2013)0321Atakos prieš informacines sistemas ***I2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl atakų prieš informacines sistemas ir dėl Tarybos pamatinio sprendimo 2005/222/TVR panaikinimo (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))P7_TC1-COD(2010)0273Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. liepos 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES dėl atakų prieš informacines sistemas, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2005/222/TVR | 331 |
| 2016/C 75/49 | 2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2013 finansinių metų taisomojo biudžeto projekto Nr. 1/2013, III skirsnis – Komisija (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD)) | 332 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2013 m. liepos 2 d., antradienis

2016/C 75/28

P7_TA(2013)0287Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos ***I2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))P7_TC1-COD(2011)0455Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. liepos 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą reglamentas (ES, Euratomas) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiami Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos

171

2016/C 75/29

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo tam tikros valstybės narės įgaliojamos dėl Europos Sąjungos interesų ratifikuoti Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama 1963 m. gegužės 21 d. Vienos konvencija dėl civilinės atsakomybės už branduolinę žalą, arba prie jo prisijungti ir padaryti pareiškimą dėl atitinkamų Sąjungos teisės vidaus taisyklių taikymo projekto (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE))

172

2016/C 75/30

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE))

172

2016/C 75/31

P7_TA(2013)0294Uosto valstybės kontrolė ***I2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))P7_TC1-COD(2012)0062Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. liepos 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės

186

2016/C 75/32

2013 m. liepos 2 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 1999/37/EB dėl transporto priemonių registracijos dokumentų (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD))

187

2016/C 75/33

2013 m. liepos 2 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungoje važinėjančių komercinių transporto priemonių techninio patikrinimo kelyje, kuriuo panaikinama Direktyva 2000/30/EB (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD))

192

2016/C 75/34

2013 m. liepos 2 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuriuo panaikinama Direktyva 2009/40/EB (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD))

214

2016/C 75/35

P7_TA(2013)0298Prioritetinės medžiagos vandens politikos srityje ***I2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2000/60/EB ir 2008/105/EB nuostatos dėl prioritetinių medžiagų vandens politikos srityje (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))P7_TC1-COD(2011)0429Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. liepos 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2000/60/EB ir 2008/105/EB nuostatos dėl prioritetinių medžiagų vandens politikos srityje

261

2016/C 75/36

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims ir 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE))

262

2013 m. liepos 3 d., trečiadienis

2016/C 75/37

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Ombudsmeno išrinkimo

274

2016/C 75/38

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 97/836/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (pataisytas 1958 m. susitarimas), projekto (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE))

275

2016/C 75/39

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas 2000 m. sausio 31 d. Sprendimas 2000/125/EB dėl Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (Paralelus susitarimas), patvirtinimo, projekto (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE))

275

2016/C 75/40

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (paraiška EGF/2013/000 TA 2013 – techninė pagalba Komisijos iniciatyva) (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD))

276

2016/C 75/41

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (17427/1/2012 – C7-0051/2013 – 2006/0084(COD))

279

2016/C 75/42

2013 m. liepos 3 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo nuostatos, susijusios su depozitoriumo funkcijomis, atlyginimų politika ir sankcijomis (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD))

280

2016/C 75/43

2013 m. liepos 3 d. priimtas Europos Parlamento pakeitimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, siekiant paaiškinti nuostatas dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcionuose terminų (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD))

300

2016/C 75/44

P7_TA(2013)0311Didelės tarpvalstybinės grėsmės sveikatai ***I2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))P7_TC1-COD(2011)0421Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. liepos 3 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2119/98/EB

300

2016/C 75/45

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas finansinių sandorių mokesčio srityje (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS))

301

2016/C 75/46

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl euro įvedimo Latvijoje 2014 m. sausio 1 d. (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE))

322

2013 m. liepos 4 d., ketvirtadienis

2016/C 75/47

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl papildomos makrofinansinės pagalbos suteikimo Gruzijai bendro teksto (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD))

325

2016/C 75/48

P7_TA(2013)0321Atakos prieš informacines sistemas ***I2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl atakų prieš informacines sistemas ir dėl Tarybos pamatinio sprendimo 2005/222/TVR panaikinimo (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))P7_TC1-COD(2010)0273Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. liepos 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES dėl atakų prieš informacines sistemas, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2005/222/TVR

331

2016/C 75/49

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2013 finansinių metų taisomojo biudžeto projekto Nr. 1/2013, III skirsnis – Komisija (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD))

332

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

26.2.2016

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2013–2014 m. SESIJA

2013 m. liepos 1–4 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 319 E, 2013 11 5.

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2013 m. liepos 2 d., antradienis

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/2

---

P7_TA(2013)0290

ES išorės politika aviacijos srityje

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasirengimo spręsti būsimus ES išorės politikos aviacijos srityje uždavinius (2012/2299(INI))

(2016/C 075/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Pasirengimas spręsti būsimus ES išorės politikos aviacijos srityje uždavinius“ (COM(2012)0556), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Pasirengimas spręsti būsimus ES išorės politikos aviacijos srityje uždavinius“ (COM(2012)0556),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl tarptautinių oro susisiekimo susitarimų pagal Lisabonos sutartį (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl tarptautinių oro susisiekimo susitarimų pagal Lisabonos sutartį (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. sprendimą dėl pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių peržiūros (pagrindų susitarimas) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. sprendimą dėl pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių peržiūros (pagrindų susitarimas) (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. balandžio 25 d. rezoliuciją dėl Europos bendrosios aviacijos erdvės sukūrimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. balandžio 25 d. rezoliuciją dėl Europos bendrosios aviacijos erdvės sukūrimo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl Bendrijos išorės politikos aviacijos srityje darbotvarkės rengimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl Bendrijos išorės politikos aviacijos srityje darbotvarkės rengimo (5),

| — | atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į 90 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į 90 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomones (A7–0172/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomones (A7–0172/2013),

| A. | kadangi aviacija yra sparčiai auganti ekonomikos sritis ir Sąjungoje, ir už Sąjungos ribų, ypač Azijoje ir Artimuosiuose Rytuose, |
| --- | --- |

A.

kadangi aviacija yra sparčiai auganti ekonomikos sritis ir Sąjungoje, ir už Sąjungos ribų, ypač Azijoje ir Artimuosiuose Rytuose,

| B. | kadangi aviacijai tenka svarbus vaidmuo suteikiant žmonėms ir įmonėms susisiekimo Sąjungoje ir visame pasaulyje, ypač su besivystančiomis rinkomis, galimybę, |
| --- | --- |

B.

kadangi aviacijai tenka svarbus vaidmuo suteikiant žmonėms ir įmonėms susisiekimo Sąjungoje ir visame pasaulyje, ypač su besivystančiomis rinkomis, galimybę,

| C. | kadangi Europos oro transporto bendrovės nuo 2012 m. sumažino ir planuoja sumažinti darbo vietų skaičių daugiau kaip 20 000; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos oro transporto bendrovės nuo 2012 m. sumažino ir planuoja sumažinti darbo vietų skaičių daugiau kaip 20 000;

| D. | kadangi Europos Sąjungos socialiniai partneriai oro transporto sektoriuje 2013 m. sausio 29 d. vykstant dialogui dėl pasaulinės krizės poveikio civilinei aviacijai susitarė, kad tarptautiniu lygmeniu reikia imtis koordinuotų visapusiškų veiksmų; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Sąjungos socialiniai partneriai oro transporto sektoriuje 2013 m. sausio 29 d. vykstant dialogui dėl pasaulinės krizės poveikio civilinei aviacijai susitarė, kad tarptautiniu lygmeniu reikia imtis koordinuotų visapusiškų veiksmų;

| E. | kadangi Komisijos 2005 m. komunikatas atliko svarbų vaidmenį vystant Sąjungos išorės politiką aviacijos srityje, |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisijos 2005 m. komunikatas atliko svarbų vaidmenį vystant Sąjungos išorės politiką aviacijos srityje,

| F. | kadangi – atsižvelgiant į pastarųjų septynerių metų pokyčius – tinkama atlikti tolesnę peržiūrą, |
| --- | --- |

F.

kadangi – atsižvelgiant į pastarųjų septynerių metų pokyčius – tinkama atlikti tolesnę peržiūrą,

Bendrosios pastabos

| 1. | atkreipia dėmesį į pažangą, padarytą kuriant bendrą atvirą Sąjungos regioninę rinką ir kartu vystant bendrą Sąjungos požiūrį į savo išorės politiką aviacijos srityje; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į pažangą, padarytą kuriant bendrą atvirą Sąjungos regioninę rinką ir kartu vystant bendrą Sąjungos požiūrį į savo išorės politiką aviacijos srityje;

| 2. | palankiai vertina Komisijos komunikatą, kuriame pateikiama savalaikė dabartinės padėties, nuo 2005 m. išorės politikos aviacijos srityje pasiektos pažangos, taip pat Sąjungos aviacijos sektoriaus patiriamų iššūkių pasaulinėje aviacijos rinkoje, kurioje konkurencija ypač didelė, analizė; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina Komisijos komunikatą, kuriame pateikiama savalaikė dabartinės padėties, nuo 2005 m. išorės politikos aviacijos srityje pasiektos pažangos, taip pat Sąjungos aviacijos sektoriaus patiriamų iššūkių pasaulinėje aviacijos rinkoje, kurioje konkurencija ypač didelė, analizė;

| 3. | pabrėžia svarbų aviacijos sektoriaus vaidmenį ES ekonomikoje, pirmiausia ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo atžvilgiu, nes šioje pramonės srityje sukuriama daugiau kaip 5 mln. darbo vietų Europoje ir 2,4 proc. Sąjungos BVP, taip pat ši pramonės sritis prisideda prie Sąjungos susisiekimo su likusiu pasauliu; pabrėžia, kad reikia išlaikyti tvirtą ir konkurencingą ES aviacijos sektorių; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia svarbų aviacijos sektoriaus vaidmenį ES ekonomikoje, pirmiausia ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo atžvilgiu, nes šioje pramonės srityje sukuriama daugiau kaip 5 mln. darbo vietų Europoje ir 2,4 proc. Sąjungos BVP, taip pat ši pramonės sritis prisideda prie Sąjungos susisiekimo su likusiu pasauliu; pabrėžia, kad reikia išlaikyti tvirtą ir konkurencingą ES aviacijos sektorių;

| 4. | mano, kad siekiant gerinti saugą ir atsižvelgti į keleivių poreikius, padaryta didelė pažanga apibrėžiant ir įgyvendinant tokias Sąjungos priemones ir sistemas, kaip Bendras Europos dangus (BED), BED oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programa (SESAR), Europos aviacijos saugos agentūra (EASA) ir globali navigacijos palydovinė sistema (GNSS); mano, kad šiose srityse reikia siekti tolimesnės pažangos; |
| --- | --- |

4.

mano, kad siekiant gerinti saugą ir atsižvelgti į keleivių poreikius, padaryta didelė pažanga apibrėžiant ir įgyvendinant tokias Sąjungos priemones ir sistemas, kaip Bendras Europos dangus (BED), BED oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programa (SESAR), Europos aviacijos saugos agentūra (EASA) ir globali navigacijos palydovinė sistema (GNSS); mano, kad šiose srityse reikia siekti tolimesnės pažangos;

| 5. | vis dėlto reiškia susirūpinimą dėl vėlavimo įgyvendinti BED ir SESAR programas, kadangi dėl to oro transporto bendrovės ir jų klientai patiria nereikalingų išlaidų; remia Komisiją jai taikant sankcijas toms valstybėms narėms, kurios nesilaikė 2012 m. gruodžio mėn. termino ir nepadarė jokios pažangos funkcinių oro erdvės blokų srityje; |
| --- | --- |

5.

vis dėlto reiškia susirūpinimą dėl vėlavimo įgyvendinti BED ir SESAR programas, kadangi dėl to oro transporto bendrovės ir jų klientai patiria nereikalingų išlaidų; remia Komisiją jai taikant sankcijas toms valstybėms narėms, kurios nesilaikė 2012 m. gruodžio mėn. termino ir nepadarė jokios pažangos funkcinių oro erdvės blokų srityje;

| 6. | ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti Bendro Europos dangus koncepcijos ir Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos (SESAR) įgyvendinimą; pažymi, kad kuriant iniciatyvą „Bendras Europos dangus“ ir visiškai pabaigus ją įgyvendinti bus sudaryta daug tiesioginių ir netiesioginių užimtumo galimybių; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti Bendro Europos dangus koncepcijos ir Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos (SESAR) įgyvendinimą; pažymi, kad kuriant iniciatyvą „Bendras Europos dangus“ ir visiškai pabaigus ją įgyvendinti bus sudaryta daug tiesioginių ir netiesioginių užimtumo galimybių;

| 7. | pabrėžia, kad šios Sąjungos programos svarbios ne tik vidaus rinkai, bet ir išorės politikai; mano, kad baigus rengti ir įgyvendinus šias priemones Sąjungos pramonė galėtų sutvirtinti savo poziciją konkurencingoje pasaulinėje rinkoje; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad šios Sąjungos programos svarbios ne tik vidaus rinkai, bet ir išorės politikai; mano, kad baigus rengti ir įgyvendinus šias priemones Sąjungos pramonė galėtų sutvirtinti savo poziciją konkurencingoje pasaulinėje rinkoje;

| 8. | pabrėžia dabartinio reglamento dėl oro transporto keleivių teisių persvarstymo svarbą ir pritaria, kad būtų priimti griežti ir vartotojams įvairiapusiškai palankūs Europos teisės aktai; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia dabartinio reglamento dėl oro transporto keleivių teisių persvarstymo svarbą ir pritaria, kad būtų priimti griežti ir vartotojams įvairiapusiškai palankūs Europos teisės aktai;

| 9. | žino, kad finansų krizė skirtingai paveikė pasaulio regionus; mano, kad dėl to Sąjungos oro transporto bendrovės patiria su konkurencija susijusių sunkumų ir kad dvišaliai oro susisiekimo paslaugų susitarimai ne visada yra tinkamiausias sprendimas kovojant su rinkos apribojimais ar nesąžiningomis subsidijomis; |
| --- | --- |

9.

žino, kad finansų krizė skirtingai paveikė pasaulio regionus; mano, kad dėl to Sąjungos oro transporto bendrovės patiria su konkurencija susijusių sunkumų ir kad dvišaliai oro susisiekimo paslaugų susitarimai ne visada yra tinkamiausias sprendimas kovojant su rinkos apribojimais ar nesąžiningomis subsidijomis;

| 10. | mano, kad, nepaisant per pastaruosius septynerius metus įdėtų pastangų, visapusiška išorės politika aviacijos srityje neparengta, todėl, siekiant užtikrinti sąžiningą ir atvirą konkurenciją, reikėtų kuo greičiau pradėti vadovautis labiau suderintu ir platesnio užmojo Sąjungos požiūriu; |
| --- | --- |

10.

mano, kad, nepaisant per pastaruosius septynerius metus įdėtų pastangų, visapusiška išorės politika aviacijos srityje neparengta, todėl, siekiant užtikrinti sąžiningą ir atvirą konkurenciją, reikėtų kuo greičiau pradėti vadovautis labiau suderintu ir platesnio užmojo Sąjungos požiūriu;

| 11. | mano, kad Europos reguliavimo sistemų vienodinimas – labai svarbus elementas siekiant tvirtos Europos pozicijos pasaulinėje rinkoje ir palaikant sąveiką su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

11.

mano, kad Europos reguliavimo sistemų vienodinimas – labai svarbus elementas siekiant tvirtos Europos pozicijos pasaulinėje rinkoje ir palaikant sąveiką su trečiosiomis šalimis;

2005 m. komunikatas ir Parlamento rezoliucija

| 12. | palankiai vertina pažangą, padaryta trijų 2005 m. politikos ramsčių srityje; Sąjungos paskyrimo principą šiuo metu pripažįsta per 100 trečiųjų šalių; beveik 1 000 dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų suderinta atsižvelgiant į Sąjungos teisės nuostatas, taigi užtikrintas teisinis tikrumas; apgailestauja, kad svarbūs partneriai, įskaitant Kiniją, Indiją ir Pietų Afrikos Respubliką, dar tik turi priimti šiuos principus; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina pažangą, padaryta trijų 2005 m. politikos ramsčių srityje; Sąjungos paskyrimo principą šiuo metu pripažįsta per 100 trečiųjų šalių; beveik 1 000 dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų suderinta atsižvelgiant į Sąjungos teisės nuostatas, taigi užtikrintas teisinis tikrumas; apgailestauja, kad svarbūs partneriai, įskaitant Kiniją, Indiją ir Pietų Afrikos Respubliką, dar tik turi priimti šiuos principus;

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad įgyvendinus Sąjungos išorės politiką aviacijos srityje buvo galima pasiekti didelės pažangos suderinant nacionalinius oro susisiekimo paslaugų susitarimus su ES teise ir kad tai padėjo padidinti bendrosios rinkos galimybes, kuriomis konsoliduojama Sąjungos aviacijos pramonė, kai dėl globalizacijos reikia stipresnių ekonomikos veikėjų, kad jie galėtų atlaikyti užsienio konkurenciją; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į tai, kad įgyvendinus Sąjungos išorės politiką aviacijos srityje buvo galima pasiekti didelės pažangos suderinant nacionalinius oro susisiekimo paslaugų susitarimus su ES teise ir kad tai padėjo padidinti bendrosios rinkos galimybes, kuriomis konsoliduojama Sąjungos aviacijos pramonė, kai dėl globalizacijos reikia stipresnių ekonomikos veikėjų, kad jie galėtų atlaikyti užsienio konkurenciją;

| 14. | pabrėžia, kad didėjanti bendroji aviacijos erdvė vystoma drauge su kaimyninėmis šalimis; mano, kad šie susitarimai atnešė didelės ekonominės naudos; palankiai vertina dideles pastangas, įdėtas siekiant suderinti skirtingas reguliavimo sistemas atsižvelgiant į Sąjungos teisės aktus tokiose srityse, kaip sauga, saugumas, oro eismo valdymas, aplinkos apsauga, keleivių teisės, ekonomikos reglamentavimas ir socialiniai aspektai; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad didėjanti bendroji aviacijos erdvė vystoma drauge su kaimyninėmis šalimis; mano, kad šie susitarimai atnešė didelės ekonominės naudos; palankiai vertina dideles pastangas, įdėtas siekiant suderinti skirtingas reguliavimo sistemas atsižvelgiant į Sąjungos teisės aktus tokiose srityse, kaip sauga, saugumas, oro eismo valdymas, aplinkos apsauga, keleivių teisės, ekonomikos reglamentavimas ir socialiniai aspektai;

| 15. | džiaugiasi visapusišku ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimu aviacijos srityje ir jo teigiamu poveikiu abiejų teritorijų ekonomikai, taip pat tuo, kad per pirmuosius penkerius metus buvo sukurta apie 80 000 naujų darbo vietų; |
| --- | --- |

15.

džiaugiasi visapusišku ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimu aviacijos srityje ir jo teigiamu poveikiu abiejų teritorijų ekonomikai, taip pat tuo, kad per pirmuosius penkerius metus buvo sukurta apie 80 000 naujų darbo vietų;

| 16. | mano, kad stipri aviacijos srities Sąjungos išorės politika, kurioje dėmesys sutelkiamas svarbiausioms augančioms rinkoms tolimojo susisiekimo maršrutų srityje, suteiktų naujų ekonominių galimybių Sąjungos oro transporto bendrovėms, ypač Azijos ir Ramiojo vandenyno regione; |
| --- | --- |

16.

mano, kad stipri aviacijos srities Sąjungos išorės politika, kurioje dėmesys sutelkiamas svarbiausioms augančioms rinkoms tolimojo susisiekimo maršrutų srityje, suteiktų naujų ekonominių galimybių Sąjungos oro transporto bendrovėms, ypač Azijos ir Ramiojo vandenyno regione;

| 17. | pabrėžia, kad derybos su kai kuriais svarbiais partneriais, įskaitant Braziliją, dar turi būti baigtos ir kad sudarius plačius oro susisiekimo paslaugų susitarimus su šiomis šalimis būtų galima užsitikrinti didelę ekonominę naudą; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad derybos su kai kuriais svarbiais partneriais, įskaitant Braziliją, dar turi būti baigtos ir kad sudarius plačius oro susisiekimo paslaugų susitarimus su šiomis šalimis būtų galima užsitikrinti didelę ekonominę naudą;

| 18. | pabrėžia, kad dar neįvykdyti kai kurie Parlamento 2006 m. rezoliucijoje pateikti reikalavimai; be to, pabrėžia, kad būtina užtikrinti vienodą požiūrį į Sąjungos ir ne Sąjungos oro vežėjus ir sumažinti neigiamą poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad dar neįvykdyti kai kurie Parlamento 2006 m. rezoliucijoje pateikti reikalavimai; be to, pabrėžia, kad būtina užtikrinti vienodą požiūrį į Sąjungos ir ne Sąjungos oro vežėjus ir sumažinti neigiamą poveikį aplinkai;

| 19. | pabrėžia, kad siekiant nustatyti bendrą su aviacija susijusių konkrečių klausimų sprendimo strategiją yra svarbios tokios priemonės, kaip jungtinių komitetų sistema; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad siekiant nustatyti bendrą su aviacija susijusių konkrečių klausimų sprendimo strategiją yra svarbios tokios priemonės, kaip jungtinių komitetų sistema;

| 20. | teigiamai vertina tai, kad išspręsti kiti 2006 m. rezoliucijoje iškelti klausimai, pvz., papildyta EASA atsakomybės sritis; |
| --- | --- |

20.

teigiamai vertina tai, kad išspręsti kiti 2006 m. rezoliucijoje iškelti klausimai, pvz., papildyta EASA atsakomybės sritis;

Rinka

| 21. | pažymi, kad labai padidėjo eismas į Azijos ir Ramiojo vandenyno regioną, iš jo ir jame – tai atspindi ekonomikos augimo tendencijas; reiškia susirūpinimą, kad jei nebus imtasi veiksmų, Sąjungos oro transporto bendrovės ir verslo subjektai gali tiek praleisti dideles galimybes šioje pasaulio dalyje, tiek ir prarasti gebėjimus generuoti pelną; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad labai padidėjo eismas į Azijos ir Ramiojo vandenyno regioną, iš jo ir jame – tai atspindi ekonomikos augimo tendencijas; reiškia susirūpinimą, kad jei nebus imtasi veiksmų, Sąjungos oro transporto bendrovės ir verslo subjektai gali tiek praleisti dideles galimybes šioje pasaulio dalyje, tiek ir prarasti gebėjimus generuoti pelną;

| 22. | taip pat pažymi, kad ne Sąjungos vežėjų padėtis pasaulyje sustiprėjo dėl subsidijų ir didžiulių valstybinių investicijų į orlaivius ir infrastruktūrą, kurios buvo įgyvendintos įvairiose Artimųjų Rytų, Tolimųjų Rytų ir Pietų Amerikos dalyse; |
| --- | --- |

22.

taip pat pažymi, kad ne Sąjungos vežėjų padėtis pasaulyje sustiprėjo dėl subsidijų ir didžiulių valstybinių investicijų į orlaivius ir infrastruktūrą, kurios buvo įgyvendintos įvairiose Artimųjų Rytų, Tolimųjų Rytų ir Pietų Amerikos dalyse;

| 23. | atkreipia dėmesį į didelius Sąjungos vidaus rinkos pokyčius padidėjus pigių skrydžių bendrovių daliai; mano, kad nepaisant konkurencijos būtų galima rasti būdų, kaip šie du verslo modeliai galėtų papildyti vienas kitą siekiant atremti išorės rinkos iššūkius; |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į didelius Sąjungos vidaus rinkos pokyčius padidėjus pigių skrydžių bendrovių daliai; mano, kad nepaisant konkurencijos būtų galima rasti būdų, kaip šie du verslo modeliai galėtų papildyti vienas kitą siekiant atremti išorės rinkos iššūkius;

| 24. | atkreipia dėmesį, kad kai kurių Europos pigių skrydžių bendrovių siūlomas itin mažas bilietų kainas bendrovės kompensuoja sudarydamos nesąžiningas darbo sąlygas, pvz., darbuotojams taikydamos menkus socialinius ir darbo teisės standartus; taip pat atkreipia dėmesį, kad šioje bilietų kainodaroje tam tikrą vaidmenį veikiausiai atlieka minimalios investicijos į saugos standartus ir nepagrįstos regioninės subsidijos; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį, kad kai kurių Europos pigių skrydžių bendrovių siūlomas itin mažas bilietų kainas bendrovės kompensuoja sudarydamos nesąžiningas darbo sąlygas, pvz., darbuotojams taikydamos menkus socialinius ir darbo teisės standartus; taip pat atkreipia dėmesį, kad šioje bilietų kainodaroje tam tikrą vaidmenį veikiausiai atlieka minimalios investicijos į saugos standartus ir nepagrįstos regioninės subsidijos;

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad pigius skrydžius siūlančios bendrovės lemia didelę konkurenciją tarp oro transporto bendrovių, o pigių skrydžių segmentas sudaro 40 proc. visos ES oro transporto rinkos; pabrėžia, kad visos oro transporto bendrovės privalo laikytis reikalavimų užtikrinti pagrindines teises pagal Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas Nr. 87 ir 98, jei valstybė narė jas yra ratifikavusi, dėl susirinkimų laisvės ir darbuotojų atstovų ir darbo užmokesčio sutarčių pripažinimo, taip pat pabrėžia, kad reikia tikrinti kaip laikomasi šių reikalavimų ir skirti sankcijas už pažeidimus; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į tai, kad pigius skrydžius siūlančios bendrovės lemia didelę konkurenciją tarp oro transporto bendrovių, o pigių skrydžių segmentas sudaro 40 proc. visos ES oro transporto rinkos; pabrėžia, kad visos oro transporto bendrovės privalo laikytis reikalavimų užtikrinti pagrindines teises pagal Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas Nr. 87 ir 98, jei valstybė narė jas yra ratifikavusi, dėl susirinkimų laisvės ir darbuotojų atstovų ir darbo užmokesčio sutarčių pripažinimo, taip pat pabrėžia, kad reikia tikrinti kaip laikomasi šių reikalavimų ir skirti sankcijas už pažeidimus;

| 26. | pabrėžia didžiųjų oro uostų svarbą, įskaitant antrinių susisiekimo mazgų, specializuotų susisiekimo mazgų ir keleto susisiekimo mazgų sąsajų kūrimo svarbą ir būtinybę vykdyti viešąsias ir privačias ilgalaikes investicijas į oro uostų infrastruktūrą, siekiant padidinti jos pajėgumus, pvz. nutiesiant naujus kilimo ir tūpimo takus, taip pat būtinybę veiksmingiau naudoti turimą infrastruktūrą, įskaitant regioninius oro uostus, pvz. Viduržemio jūros regione ir prie Sąjungos rytinių sienų, geriau panaudojant laiko tarpsnius oro uostuose; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia didžiųjų oro uostų svarbą, įskaitant antrinių susisiekimo mazgų, specializuotų susisiekimo mazgų ir keleto susisiekimo mazgų sąsajų kūrimo svarbą ir būtinybę vykdyti viešąsias ir privačias ilgalaikes investicijas į oro uostų infrastruktūrą, siekiant padidinti jos pajėgumus, pvz. nutiesiant naujus kilimo ir tūpimo takus, taip pat būtinybę veiksmingiau naudoti turimą infrastruktūrą, įskaitant regioninius oro uostus, pvz. Viduržemio jūros regione ir prie Sąjungos rytinių sienų, geriau panaudojant laiko tarpsnius oro uostuose;

| 27. | pabrėžia, kad Sąjungos vežėjų pasaulinį konkurencingumą trikdo tokie veiksniai, kaip nevienodos sąlygos – pavyzdžiui, skirtingi nacionaliniai mokesčiai, perpildyti oro uostai, dideli oro eismo valdymo ir oro uostų mokesčiai, konkurentų gaunama valstybės pagalba ir su išmetamu anglies dioksidu susijusios išlaidos, žemesni socialiniai standartai ir skirtingos valstybės pagalbos taisyklės už ES ribų; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad Sąjungos vežėjų pasaulinį konkurencingumą trikdo tokie veiksniai, kaip nevienodos sąlygos – pavyzdžiui, skirtingi nacionaliniai mokesčiai, perpildyti oro uostai, dideli oro eismo valdymo ir oro uostų mokesčiai, konkurentų gaunama valstybės pagalba ir su išmetamu anglies dioksidu susijusios išlaidos, žemesni socialiniai standartai ir skirtingos valstybės pagalbos taisyklės už ES ribų;

| 28. | mano, kad dėl šių faktorių gali būti sudaromos kliūtys augimui ir užimtumui; |
| --- | --- |

28.

mano, kad dėl šių faktorių gali būti sudaromos kliūtys augimui ir užimtumui;

| 29. | ragina Komisiją atlikti skirtingų kelionės oro transportu kainų, muitų, rinkliavų ir mokesčių valstybėse narėse ir jų poveikio bilietų kainoms ir oro vežėjų pelnui tyrimą, taip pat pasaulinio lygmens konkurentų galimai gaunamos valstybės pagalbos ir jos poveikio Sąjungos oro vežėjams tyrimą; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją atlikti skirtingų kelionės oro transportu kainų, muitų, rinkliavų ir mokesčių valstybėse narėse ir jų poveikio bilietų kainoms ir oro vežėjų pelnui tyrimą, taip pat pasaulinio lygmens konkurentų galimai gaunamos valstybės pagalbos ir jos poveikio Sąjungos oro vežėjams tyrimą;

| 30. | palankiai vertina naująsias su mobiliųjų darbuotojų socialine apsauga susijusias Sąjungos taisykles; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina naująsias su mobiliųjų darbuotojų socialine apsauga susijusias Sąjungos taisykles;

Veiksmai ateityje

| 31. | mano, kad išorės politika aviacijos srityje turėtų būti visapusiškai grindžiama abipusiškumo, įskaitant prieigą prie rinkos, atvirumo ir sąžiningos konkurencijos principais, užtikrinant vienodas sąlygas, o šia politika turėtų būti siekiama dviejų pagrindinių tikslų – užtikrinti naudą vartotojams ir verslui bei remti Sąjungos oro transporto bendroves ir oro uostus, besistengiančius išsaugoti savo, kaip lyderių pasaulyje, poziciją; |
| --- | --- |

31.

mano, kad išorės politika aviacijos srityje turėtų būti visapusiškai grindžiama abipusiškumo, įskaitant prieigą prie rinkos, atvirumo ir sąžiningos konkurencijos principais, užtikrinant vienodas sąlygas, o šia politika turėtų būti siekiama dviejų pagrindinių tikslų – užtikrinti naudą vartotojams ir verslui bei remti Sąjungos oro transporto bendroves ir oro uostus, besistengiančius išsaugoti savo, kaip lyderių pasaulyje, poziciją;

| 32. | todėl pabrėžia, kad į su kaimyninėmis valstybėmis ir panašiai mąstančiais partneriais sudaromus susitarimus aviacijos srityje turi būti įtraukta sąžiningą konkurenciją reglamentuojanti sistema; |
| --- | --- |

32.

todėl pabrėžia, kad į su kaimyninėmis valstybėmis ir panašiai mąstančiais partneriais sudaromus susitarimus aviacijos srityje turi būti įtraukta sąžiningą konkurenciją reglamentuojanti sistema;

| 33. | derantis dėl išsamių Sąjungos lygmens aviacijos susitarimų ragina toliau taikyti procedūras, kurios būtų pagrįstos Europos vienybe ir kurias taikyti yra leidusi Taryba; |
| --- | --- |

33.

derantis dėl išsamių Sąjungos lygmens aviacijos susitarimų ragina toliau taikyti procedūras, kurios būtų pagrįstos Europos vienybe ir kurias taikyti yra leidusi Taryba;

| 34. | ragina Komisiją remiantis susitarimais skatinti ir ginti Sąjungos interesus, taip pat teikti ir bendrai diegti ES standartus, vertybes ir geriausią praktiką; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją remiantis susitarimais skatinti ir ginti Sąjungos interesus, taip pat teikti ir bendrai diegti ES standartus, vertybes ir geriausią praktiką;

| 35. | ragina stiprinti Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimą ir koordinavimą derybose su pagrindinėmis partnerėmis dėl oro transporto paslaugų susitarimų, siekiant padidinti ES įtaką ir jos galimybes patekti į naujas rinkas; |
| --- | --- |

35.

ragina stiprinti Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimą ir koordinavimą derybose su pagrindinėmis partnerėmis dėl oro transporto paslaugų susitarimų, siekiant padidinti ES įtaką ir jos galimybes patekti į naujas rinkas;

| 36. | ragina Komisiją į išsamius susitarimus įtraukti reguliavimo sąlygas, susijusias su sauga, saugumu, keleivių teisėmis, personalo mokymu ir sertifikavimu; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją į išsamius susitarimus įtraukti reguliavimo sąlygas, susijusias su sauga, saugumu, keleivių teisėmis, personalo mokymu ir sertifikavimu;

| 37. | ragina Komisiją užbaigti vykstančias derybas su kaimyninėmis šalimis, pvz., su Ukraina, Libanu, Tunisu, Azerbaidžanu ir Alžyru; nurodo, kad dėl šių šalių ir jų rinkų geografinio artumo ir kai kuriose jų neseniai vykusio ekonomikos augimo būtų galima plėtoti regioninius ar antraeilius Europos oro uostus; laikosi nuomonės, kad regioninių oro uostų pajėgumai yra dideli, todėl jie gali padėti spręsti pagrindinių ES oro uostų perpildymo problemą ir padidinti jų konkurencingumą pasaulinėje rinkoje; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją užbaigti vykstančias derybas su kaimyninėmis šalimis, pvz., su Ukraina, Libanu, Tunisu, Azerbaidžanu ir Alžyru; nurodo, kad dėl šių šalių ir jų rinkų geografinio artumo ir kai kuriose jų neseniai vykusio ekonomikos augimo būtų galima plėtoti regioninius ar antraeilius Europos oro uostus; laikosi nuomonės, kad regioninių oro uostų pajėgumai yra dideli, todėl jie gali padėti spręsti pagrindinių ES oro uostų perpildymo problemą ir padidinti jų konkurencingumą pasaulinėje rinkoje;

| 38. | ragina Tarybą kiekvienu konkrečiu atveju suteikti Komisijai įgaliojimus derėtis su kitomis kaimyninėmis šalimis, visų pirma Turkija, Armėnija ir Libija; |
| --- | --- |

38.

ragina Tarybą kiekvienu konkrečiu atveju suteikti Komisijai įgaliojimus derėtis su kitomis kaimyninėmis šalimis, visų pirma Turkija, Armėnija ir Libija;

| 39. | mano, kad Sąjunga savo santykiuose su pagrindiniais partneriais turėtų išnagrinėti kiekvieną atvejį bei ragina Komisiją kaip galima greičiau baigti derybas dėl išsamių susitarimų, įskaitant susitarimus su Australija ir Brazilija, o Tarybą ragina suteikti Komisijai įgaliojimus derėtis dėl tokių susitarimų su sparčiai augančios ekonomikos šalimis, tokiomis kaip Kinija, Indija bei Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) šalys ir Persijos įlankos regiono šalys; |
| --- | --- |

39.

mano, kad Sąjunga savo santykiuose su pagrindiniais partneriais turėtų išnagrinėti kiekvieną atvejį bei ragina Komisiją kaip galima greičiau baigti derybas dėl išsamių susitarimų, įskaitant susitarimus su Australija ir Brazilija, o Tarybą ragina suteikti Komisijai įgaliojimus derėtis dėl tokių susitarimų su sparčiai augančios ekonomikos šalimis, tokiomis kaip Kinija, Indija bei Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) šalys ir Persijos įlankos regiono šalys;

| 40. | mano, kad ES ir JAV prekybos ir investicijų susitarimas, kuris gali būti pasirašytas ateityje, turėtų poveikio ir aviacijos sektoriui; todėl mano, kad Komisijai turėtų suteikti pakankamai informacijos, kuri leistų Europos Parlamentui atidžiai stebėti būsimas derybas; |
| --- | --- |

40.

mano, kad ES ir JAV prekybos ir investicijų susitarimas, kuris gali būti pasirašytas ateityje, turėtų poveikio ir aviacijos sektoriui; todėl mano, kad Komisijai turėtų suteikti pakankamai informacijos, kuri leistų Europos Parlamentui atidžiai stebėti būsimas derybas;

| 41. | pabrėžia, kad reikia visiškai įgyvendinti oro susisiekimo susitarimuose su pagrindinėmis partnerėmis, ypač su JAV ir Kanada, nustatytus tikslus, įskaitant galimybių užsienio piliečiams įsigyti oro transporto bendrovių ir jas kontroliuoti apribojimų panaikinimą; ragina imtis veiksmų siekiant įveikti nuolatinį pusiausvyros tarp ES oro transporto bendrovių galimybių atlikti kabotažinius vežimus JAV rinkoje ir JAV oro transporto bendrovių galimybių tai daryti Europoje, nebuvimą; pabrėžia, kad tarptautinėmis tarpusavio investicijomis prisidedama prie aviacijos sektoriaus ekonomikos dinamiškumo ir primygtinai ragina Komisiją gerinti tarptautinę teisinę aplinką, palankią tokių investicijų plėtrai ir paramai bei skatinančią aktyvią politiką, kurios tikslas – nustatyti tarptautinių investicijų standartus ir geriausią praktiką; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad reikia visiškai įgyvendinti oro susisiekimo susitarimuose su pagrindinėmis partnerėmis, ypač su JAV ir Kanada, nustatytus tikslus, įskaitant galimybių užsienio piliečiams įsigyti oro transporto bendrovių ir jas kontroliuoti apribojimų panaikinimą; ragina imtis veiksmų siekiant įveikti nuolatinį pusiausvyros tarp ES oro transporto bendrovių galimybių atlikti kabotažinius vežimus JAV rinkoje ir JAV oro transporto bendrovių galimybių tai daryti Europoje, nebuvimą; pabrėžia, kad tarptautinėmis tarpusavio investicijomis prisidedama prie aviacijos sektoriaus ekonomikos dinamiškumo ir primygtinai ragina Komisiją gerinti tarptautinę teisinę aplinką, palankią tokių investicijų plėtrai ir paramai bei skatinančią aktyvią politiką, kurios tikslas – nustatyti tarptautinių investicijų standartus ir geriausią praktiką;

| 42. | laikosi nuomonės, jog dvišaliais susitarimais galima svariai prisidėti prie išorės politikos aviacijos srityje vystymo, tačiau kartu pabrėžia, kad svarbu vadovautis bendru Sąjungos požiūriu; |
| --- | --- |

42.

laikosi nuomonės, jog dvišaliais susitarimais galima svariai prisidėti prie išorės politikos aviacijos srityje vystymo, tačiau kartu pabrėžia, kad svarbu vadovautis bendru Sąjungos požiūriu;

| 43. | atkreipia ypatingą dėmesį į sąžiningos ir atviros konkurencijos svarbą visoje su oro susisiekimo paslaugomis susijusioje veikloje; ragina į dvišalius oro susisiekimo paslaugų susitarimus įtraukti standartines sąžiningos konkurencijos sąlygas; |
| --- | --- |

43.

atkreipia ypatingą dėmesį į sąžiningos ir atviros konkurencijos svarbą visoje su oro susisiekimo paslaugomis susijusioje veikloje; ragina į dvišalius oro susisiekimo paslaugų susitarimus įtraukti standartines sąžiningos konkurencijos sąlygas;

| 44. | ragina Komisiją apibrėžti, o valstybes nares taikyti minimalius standartinius Sąjungos teisinus reikalavimus, ypač susijusius su bendradarbiavimu siekiant reguliavimo, darbo bei aplinkos apsaugos standartais ir keleivių teisėmis, kuriuos būtina įtraukti į dvišalius susitarimus, turint aiškų tikslą sukurti galimybes ir panaikinti kliūtis ES oro vežėjams; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją apibrėžti, o valstybes nares taikyti minimalius standartinius Sąjungos teisinus reikalavimus, ypač susijusius su bendradarbiavimu siekiant reguliavimo, darbo bei aplinkos apsaugos standartais ir keleivių teisėmis, kuriuos būtina įtraukti į dvišalius susitarimus, turint aiškų tikslą sukurti galimybes ir panaikinti kliūtis ES oro vežėjams;

| 45. | ragina Komisiją pasiūlyti skubiai persvarstyti arba pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 868/2004 dėl apsaugos nuo subsidijavimo ir nesąžiningos kainų nustatymo veiklos, darančių žalą Bendrijos oro vežėjams (6); |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją pasiūlyti skubiai persvarstyti arba pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 868/2004 dėl apsaugos nuo subsidijavimo ir nesąžiningos kainų nustatymo veiklos, darančių žalą Bendrijos oro vežėjams (6);

| 46. | pritaria Komisijos pasiūlymams ginti laisvą ir sąžiningą konkurenciją palaikant santykius ir sudarant susitarimus su trečiosiomis šalimis ir tobulinti naujas ir veiksmingesnes prekybos apsaugos priemones, kuriomis būtų galima spręsti tokias problemas kaip nesąžininga veikla, pvz., diskriminacija, nenuoseklus reguliavimo nuostatų taikymas, bendrovių finansinių ataskaitų skaidrumo stoka, nes jos gali lemti rinkos iškraipymus; |
| --- | --- |

46.

pritaria Komisijos pasiūlymams ginti laisvą ir sąžiningą konkurenciją palaikant santykius ir sudarant susitarimus su trečiosiomis šalimis ir tobulinti naujas ir veiksmingesnes prekybos apsaugos priemones, kuriomis būtų galima spręsti tokias problemas kaip nesąžininga veikla, pvz., diskriminacija, nenuoseklus reguliavimo nuostatų taikymas, bendrovių finansinių ataskaitų skaidrumo stoka, nes jos gali lemti rinkos iškraipymus;

| 47. | ragina Komisiją įsitraukti į dialogą su Persijos įlankos regiono šalimis, siekiant padidinti skaidrumą ir išsaugoti sąžiningą konkurenciją; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją įsitraukti į dialogą su Persijos įlankos regiono šalimis, siekiant padidinti skaidrumą ir išsaugoti sąžiningą konkurenciją;

| 48. | atkreipia dėmesį, kad Rusijos Federacija atsisako laikytis susitarimo dėl laipsniško skrydžių virš Sibiro mokesčių panaikinimo, pasiekto Rusijos Federacijai 2011 m. stojant į PPO; mano, kad šiais neteisėtais tranzito mokesčiais ES oro vežėjams sudaromos ilgalaikės diskriminacinės sąlygos, todėl ES turėtų turėti galimybę imtis atsakomųjų priemonių – uždrausti arba apriboti tranzitą virš savo teritorijos arba apskritai imtis kokios nors priemonės dėl Rusijos Federacijos oro vežėjų naudojamos ES oro erdvės, kuria Rusijos Federacija būtų motyvuojama panaikinti minėtuosius mokesčius, nes jie yra neteisėti – jais pažeidžiami tarptautiniai susitarimai (Čikagos konvencija); todėl ragina Komisiją ir Tarybą išnagrinėti galimas priemones, kuriomis Rusijos Federacijos ir Sąjungos oro erdvės naudojimo klausimais būtų užtikrintas abipusiškumas; |
| --- | --- |

48.

atkreipia dėmesį, kad Rusijos Federacija atsisako laikytis susitarimo dėl laipsniško skrydžių virš Sibiro mokesčių panaikinimo, pasiekto Rusijos Federacijai 2011 m. stojant į PPO; mano, kad šiais neteisėtais tranzito mokesčiais ES oro vežėjams sudaromos ilgalaikės diskriminacinės sąlygos, todėl ES turėtų turėti galimybę imtis atsakomųjų priemonių – uždrausti arba apriboti tranzitą virš savo teritorijos arba apskritai imtis kokios nors priemonės dėl Rusijos Federacijos oro vežėjų naudojamos ES oro erdvės, kuria Rusijos Federacija būtų motyvuojama panaikinti minėtuosius mokesčius, nes jie yra neteisėti – jais pažeidžiami tarptautiniai susitarimai (Čikagos konvencija); todėl ragina Komisiją ir Tarybą išnagrinėti galimas priemones, kuriomis Rusijos Federacijos ir Sąjungos oro erdvės naudojimo klausimais būtų užtikrintas abipusiškumas;

| 49. | pabrėžia, kad ambicinga ES politika dėl keleivių teisių apsaugos gali būti ES oro vežėjų kokybės pranašumas pasaulinės konkurencijos aplinkoje; ragina Komisiją imtis tolimesnių žingsnių remiant aukštus ES oro transporto keleivių teisių standartus bei kontroliuoti jų įgyvendinimą ir taikymą; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad ambicinga ES politika dėl keleivių teisių apsaugos gali būti ES oro vežėjų kokybės pranašumas pasaulinės konkurencijos aplinkoje; ragina Komisiją imtis tolimesnių žingsnių remiant aukštus ES oro transporto keleivių teisių standartus bei kontroliuoti jų įgyvendinimą ir taikymą;

| 50. | ragina Komisiją kuo greičiau parengti naują reguliavimo sistemą, susijusią su Bendro Europos dangaus įgyvendinimu, kuri būtų pagrįsta principu „iš viršaus į apačią“ ir apimtų geresnio Europos oro navigacijos paslaugų teikėjų tarpusavio bendradarbiavimo mechanizmą, ir sudaryti būtinas sąlygas programai SESAR įgyvendinti; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją kuo greičiau parengti naują reguliavimo sistemą, susijusią su Bendro Europos dangaus įgyvendinimu, kuri būtų pagrįsta principu „iš viršaus į apačią“ ir apimtų geresnio Europos oro navigacijos paslaugų teikėjų tarpusavio bendradarbiavimo mechanizmą, ir sudaryti būtinas sąlygas programai SESAR įgyvendinti;

| 51. | ragina Tarybą pagaliau priimti poziciją dėl 2010 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento pozicijos dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl aviacijos saugumo rinkliavų (7), kuri nors ir buvo priimta Parlamente didele 96 proc. balsų dauguma, Taryboje vis dar yra blokuojama; |
| --- | --- |

51.

ragina Tarybą pagaliau priimti poziciją dėl 2010 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento pozicijos dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl aviacijos saugumo rinkliavų (7), kuri nors ir buvo priimta Parlamente didele 96 proc. balsų dauguma, Taryboje vis dar yra blokuojama;

| 52. | mano, kad Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO) turi atlikti svarbų vaidmenį rengiant pasaulinio aviacijos sektoriaus reguliavimo sistemas, pvz., liberalizuojant oro transporto bendrovių valdymą ir kontrolę bei užtikrinant pasaulinę oro eismo valdymo tarpusavio sąveiką; ragina ICAO toliau rengti visuotines rinkos principais pagrįstas triukšmo oro uostuose mažinimo priemones ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ribojimo priemones; mano, kad ICAO būtina kuo greičiau pasiekti susitarimą dėl visuotinio požiūrio; |
| --- | --- |

52.

mano, kad Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO) turi atlikti svarbų vaidmenį rengiant pasaulinio aviacijos sektoriaus reguliavimo sistemas, pvz., liberalizuojant oro transporto bendrovių valdymą ir kontrolę bei užtikrinant pasaulinę oro eismo valdymo tarpusavio sąveiką; ragina ICAO toliau rengti visuotines rinkos principais pagrįstas triukšmo oro uostuose mažinimo priemones ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ribojimo priemones; mano, kad ICAO būtina kuo greičiau pasiekti susitarimą dėl visuotinio požiūrio;

| 53. | ragina pasinaudojant Komisijai suteiktais derybiniai įgaliojimais išsiaiškinti ir sustiprinti atstovavimą Sąjungai Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje (ICAO); |
| --- | --- |

53.

ragina pasinaudojant Komisijai suteiktais derybiniai įgaliojimais išsiaiškinti ir sustiprinti atstovavimą Sąjungai Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje (ICAO);

o

o o

| 54. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

54.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 380 E, 2012 12 11, p. 5.

(2)  OL C 70 E, 2012 3 8, p. 98.

(3)  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 121.

(4)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 506.

(5)  OL C 287 E, 2006 11 24, p. 84.

(6)  OL L 162, 2004 4 30, p. 1.

(7)  OL C 81 E, 2011 3 15, p. 164.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/7

---

P7_TA(2013)0291

Valstybių narių eksporto kredito agentūros

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pirmosios Komisijos metinės ataskaitos Europos Parlamentui dėl valstybių narių eksporto kredito agentūrų veiklos (2012/2320(INI))

(2016/C 075/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1233/2011 dėl tam tikrų gairių taikymo oficialiai remiamiems eksporto kreditams, kuriuo panaikinami Tarybos sprendimai 2001/76/EB ir 2001/77/EB (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1233/2011 dėl tam tikrų gairių taikymo oficialiai remiamiems eksporto kreditams, kuriuo panaikinami Tarybos sprendimai 2001/76/EB ir 2001/77/EB (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 14 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1233/2011 dėl tam tikrų gairių taikymo oficialiai remiamiems eksporto kreditams II priedas (C(2013)1378), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 14 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1233/2011 dėl tam tikrų gairių taikymo oficialiai remiamiems eksporto kreditams II priedas (C(2013)1378),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją „ES MVĮ prekybos ir investicijų finansavimas: geresnės galimybės gauti kreditus remiant internacionalizavimą“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją „ES MVĮ prekybos ir investicijų finansavimas: geresnės galimybės gauti kreditus remiant internacionalizavimą“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl naujos Europos prekybos politikos pagal strategiją „Europa 2020“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl naujos Europos prekybos politikos pagal strategiją „Europa 2020“ (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl būsimosios Europos tarptautinės investicijų politikos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl būsimosios Europos tarptautinės investicijų politikos (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose (7),

| — | atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių chartiją (2010/C 83/02), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių chartiją (2010/C 83/02),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 12 d. Europos Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 12 d. Europos Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą (COM(2011)0886),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. spalio 19 d. komunikatą „Veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategija“ (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. spalio 19 d. komunikatą „Veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategija“ (COM(2010)0573),

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2012 m. birželio 26 d. priimtą ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (Nr. 11855/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2012 m. birželio 26 d. priimtą ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (Nr. 11855/2012),

| — | atsižvelgdamas į savo politikos skyriaus informacinį dokumentą „ES išorės politikos srityje taikytini žmogaus teisių lyginamieji standartai“ (EXPO/B/DROI/2011/15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo politikos skyriaus informacinį dokumentą „ES išorės politikos srityje taikytini žmogaus teisių lyginamieji standartai“ (EXPO/B/DROI/2011/15),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 16 d. JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus (HR/PUB/11/04, 2011 m., Jungtinės Tautos), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 16 d. JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus (HR/PUB/11/04, 2011 m., Jungtinės Tautos),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2013 m. balandžio 16 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyvų 78/660/EEB ir 83/349/EEB nuostatos dėl tam tikrų didelių bendrovių ir grupių nefinansinės ir įvairovės informacijos atskleidimo (COM(2013)0207), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2013 m. balandžio 16 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyvų 78/660/EEB ir 83/349/EEB nuostatos dėl tam tikrų didelių bendrovių ir grupių nefinansinės ir įvairovės informacijos atskleidimo (COM(2013)0207),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A7-0193/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A7-0193/2013),

| A. | kadangi valstybių narių eksporto kreditų programos yra svarbi priemonė Europos įmonių prekybos ir verslo galimybėms didinti; |
| --- | --- |

A.

kadangi valstybių narių eksporto kreditų programos yra svarbi priemonė Europos įmonių prekybos ir verslo galimybėms didinti;

| B. | kadangi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1233/2011 dėl tam tikrų gairių taikymo oficialiai remiamiems eksporto kreditams nurodomi valstybėms narėms taikomi reikalavimai Komisijai teikti metines veiklos ataskaitas ir kartu Komisijai suteikiami įgaliojimai su atitinkamais Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) susitarimais susijusius pakeitimus kuo greičiau perkelti į ES teisę; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1233/2011 dėl tam tikrų gairių taikymo oficialiai remiamiems eksporto kreditams nurodomi valstybėms narėms taikomi reikalavimai Komisijai teikti metines veiklos ataskaitas ir kartu Komisijai suteikiami įgaliojimai su atitinkamais Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) susitarimais susijusius pakeitimus kuo greičiau perkelti į ES teisę;

| C. | kadangi, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsniu, „bendra prekybos politika vykdoma vadovaujantis Sąjungos išorės veiksmų principais ir tikslais“; |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsniu, „bendra prekybos politika vykdoma vadovaujantis Sąjungos išorės veiksmų principais ir tikslais“;

| D. | kadangi principai, pagal kuriuos Sąjunga reguliuoja savo santykius su visu pasauliu, ir pagrindiniai Sąjungos veiksmų tarptautinėje arenoje principai pateikiami Europos Sąjungos sutarties (ES Sutarties), kuri yra privalomas valstybių narių susitarimas, 3 ir 21 straipsniuose; |
| --- | --- |

D.

kadangi principai, pagal kuriuos Sąjunga reguliuoja savo santykius su visu pasauliu, ir pagrindiniai Sąjungos veiksmų tarptautinėje arenoje principai pateikiami Europos Sąjungos sutarties (ES Sutarties), kuri yra privalomas valstybių narių susitarimas, 3 ir 21 straipsniuose;

| E. | kadangi 2011 m. gruodžio mėn. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikate patvirtinama, kad „Europos įmones reikėtų skatinti imtis atitinkamų deramo stropumo priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad savo veikla, neatsižvelgiant į tai, kur ji vykdoma, jos nepažeidžia žmogaus teisių“; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2011 m. gruodžio mėn. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikate patvirtinama, kad „Europos įmones reikėtų skatinti imtis atitinkamų deramo stropumo priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad savo veikla, neatsižvelgiant į tai, kur ji vykdoma, jos nepažeidžia žmogaus teisių“;

| F. | kadangi Europos Vadovų Tarybos priimtoje ES strateginėje programoje ir veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje patvirtinama, kad „Europos Sąjunga žmogaus teises skatins visose be išimties išorės veiksmų srityse“; |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos Vadovų Tarybos priimtoje ES strateginėje programoje ir veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje patvirtinama, kad „Europos Sąjunga žmogaus teises skatins visose be išimties išorės veiksmų srityse“;

| G. | kadangi ES pagrindinių teisių chartija teisiškai privaloma ES institucijoms ir valstybėms narėms, kai jos įgyvendina ES teisę, išskyrus valstybes nares, kurioms taikoma galimybės pasirinkti sąlyga, ir kadangi Komisijos priimtoje Veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo strategijoje aiškiai pripažįstama, kad Chartija taikoma ES išorės veiksmams; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES pagrindinių teisių chartija teisiškai privaloma ES institucijoms ir valstybėms narėms, kai jos įgyvendina ES teisę, išskyrus valstybes nares, kurioms taikoma galimybės pasirinkti sąlyga, ir kadangi Komisijos priimtoje Veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo strategijoje aiškiai pripažįstama, kad Chartija taikoma ES išorės veiksmams;

| H. | kadangi Sąjunga ir jos valstybės narės palankiai vertino JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, iš kurių ketvirtame principe dėl valstybės ir verslo santykių aiškiai nurodomos eksporto kreditų agentūros; |
| --- | --- |

H.

kadangi Sąjunga ir jos valstybės narės palankiai vertino JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, iš kurių ketvirtame principe dėl valstybės ir verslo santykių aiškiai nurodomos eksporto kreditų agentūros;

| I. | kadangi eksporto kreditų parama dažnai suteikiama stambiems projektams, kuriems dėl didelio komercinio, politinio, ekonominio pavojaus ar pavojaus aplinkai sunku gauti prekinį kreditą, o eksporto kreditų agentūros (EKA) atitinkamai turi įvertinti ir įkainoti šį pavojų; |
| --- | --- |

I.

kadangi eksporto kreditų parama dažnai suteikiama stambiems projektams, kuriems dėl didelio komercinio, politinio, ekonominio pavojaus ar pavojaus aplinkai sunku gauti prekinį kreditą, o eksporto kreditų agentūros (EKA) atitinkamai turi įvertinti ir įkainoti šį pavojų;

| J. | kadangi 2013 m. kovo 14 d. Komisija pasiūlė deleguotąjį reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamento (ES) Nr. 1233/2011 II priedas; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2013 m. kovo 14 d. Komisija pasiūlė deleguotąjį reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamento (ES) Nr. 1233/2011 II priedas;

| 1. | palankiai vertina pastangas, kurias, siekdama didinti skaidrumą ES lygmeniu, Komisija dėjo nustatydama valstybių narių metinių ataskaitų dėl eksporto kreditų srityje vykdomos veiklos teikimo, laikantis Reglamento (ES) Nr. 1233/2011 nuostatų, sistemą; pabrėžia, kad pagrindinis šio ataskaitų teikimo tikslas – stebėti, kaip valstybių narių EKA laikosi eksporto kreditams taikomų tarptautinių drausmės reikalavimų ir ES Sutartyse numatytų įpareigojimų; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina pastangas, kurias, siekdama didinti skaidrumą ES lygmeniu, Komisija dėjo nustatydama valstybių narių metinių ataskaitų dėl eksporto kreditų srityje vykdomos veiklos teikimo, laikantis Reglamento (ES) Nr. 1233/2011 nuostatų, sistemą; pabrėžia, kad pagrindinis šio ataskaitų teikimo tikslas – stebėti, kaip valstybių narių EKA laikosi eksporto kreditams taikomų tarptautinių drausmės reikalavimų ir ES Sutartyse numatytų įpareigojimų;

| 2. | pripažįsta, kad 2012 m. gruodžio 14 d. neoficialiai gavo Komisijos parengtą pirmąją metinę valstybių narių veiklos eksporto kreditų srityje ataskaitą, kurioje vertinami 20 iš 27 valstybių narių, aktyviai įgyvendinančių eksporto kreditų programas, atsakymai, taip pat pripažįsta, kad gavo šių valstybių narių ataskaitas, pateiktas minėtos ataskaitos prieduose; Komisija jau pritarė tam, kad šie dokumentai būtų skelbiami viešai, siekiant įgyvendinti pagrindinio reglamento tikslą didinti skaidrumą; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad 2012 m. gruodžio 14 d. neoficialiai gavo Komisijos parengtą pirmąją metinę valstybių narių veiklos eksporto kreditų srityje ataskaitą, kurioje vertinami 20 iš 27 valstybių narių, aktyviai įgyvendinančių eksporto kreditų programas, atsakymai, taip pat pripažįsta, kad gavo šių valstybių narių ataskaitas, pateiktas minėtos ataskaitos prieduose; Komisija jau pritarė tam, kad šie dokumentai būtų skelbiami viešai, siekiant įgyvendinti pagrindinio reglamento tikslą didinti skaidrumą;

| 3. | palankiai vertina tai, kad Komisijos ataskaitoje aiškiai nurodoma valstybių narių 2011 m. eksporto kreditų srityje vykdytos veiklos, kurios bendra vertė sudaro daugiau kaip 250 mlrd. EUR – įskaitant 260 sandorių, kurie, kaip pranešama, darė didelį poveikį aplinkai – ir kuri paverčiama didelėmis Europos įmonėms teikiamomis prekybos ir verslo galimybėmis, mastas ir svarba; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina tai, kad Komisijos ataskaitoje aiškiai nurodoma valstybių narių 2011 m. eksporto kreditų srityje vykdytos veiklos, kurios bendra vertė sudaro daugiau kaip 250 mlrd. EUR – įskaitant 260 sandorių, kurie, kaip pranešama, darė didelį poveikį aplinkai – ir kuri paverčiama didelėmis Europos įmonėms teikiamomis prekybos ir verslo galimybėmis, mastas ir svarba;

| 4. | pripažįsta, kad valstybės narės savo metinėse veiklos ataskaitose pateikė Komisijai finansinę ir su veikla susijusią informaciją apie eksporto kreditus, kaip reikalaujama Reglamento (ES) Nr. 1233/2011 I priedo pirmoje pastraipoje; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta, kad valstybės narės savo metinėse veiklos ataskaitose pateikė Komisijai finansinę ir su veikla susijusią informaciją apie eksporto kreditus, kaip reikalaujama Reglamento (ES) Nr. 1233/2011 I priedo pirmoje pastraipoje;

| 5. | atsižvelgdamas į valstybių narių veiklos eksporto kreditų srityje mastą, pabrėžia Reglamento (ES) Nr. 1233/2011 4 konstatuojamosios dalies svarbą ir ragina, kad ši veikla atitiktų Sąjungos išorės veiklos bendrąsias nuostatas, pvz., įtvirtinti demokratiją, gerbti žmogaus teises, vykdyti nuoseklią vystymosi politiką ir kovoti su klimato kaita; šiuo požiūriu primena reglamento I priede pateiktų konkrečių reikalavimų teikti ataskaitas svarbą, siekiant užtikrinti, kad Komisija ir Parlamentas galėtų įvertinti šią atitiktį; |
| --- | --- |

5.

atsižvelgdamas į valstybių narių veiklos eksporto kreditų srityje mastą, pabrėžia Reglamento (ES) Nr. 1233/2011 4 konstatuojamosios dalies svarbą ir ragina, kad ši veikla atitiktų Sąjungos išorės veiklos bendrąsias nuostatas, pvz., įtvirtinti demokratiją, gerbti žmogaus teises, vykdyti nuoseklią vystymosi politiką ir kovoti su klimato kaita; šiuo požiūriu primena reglamento I priede pateiktų konkrečių reikalavimų teikti ataskaitas svarbą, siekiant užtikrinti, kad Komisija ir Parlamentas galėtų įvertinti šią atitiktį;

| 6. | pabrėžia, kad metinės valstybių narių ataskaitos ir Komisijos atliekamas šių ataskaitų vertinimas vis dar neatitinka Parlamento užmojo gebėti įvertinti, ar valstybių narių veikla eksporto kreditų srityje atitinka ES sutarties 3 ir 21 straipsniuose įtvirtintus Sąjungos užsienio politikos tikslus ir pavojaus aplinkai vertinimą apskaičiuojant EKA nustatomas priemokas; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad metinės valstybių narių ataskaitos ir Komisijos atliekamas šių ataskaitų vertinimas vis dar neatitinka Parlamento užmojo gebėti įvertinti, ar valstybių narių veikla eksporto kreditų srityje atitinka ES sutarties 3 ir 21 straipsniuose įtvirtintus Sąjungos užsienio politikos tikslus ir pavojaus aplinkai vertinimą apskaičiuojant EKA nustatomas priemokas;

| 7. | palankiai vertina Komisijos dabartinėje metinėje ataskaitoje nurodomą „aiškų bendrą valstybių narių pasiryžimą savo eksporto kreditų programoms taikyti politiką, kurios tikslai atitinka bendras ES sutarties 3 ir 21 straipsnių nuostatas“; palankiai vertina kai kurių valstybių narių, įskaitant Vokietiją, Italiją, Belgiją ir Nyderlandus, pastangas, dedamas siekiant užtikrinti, kad ataskaitose būtų pateikiama reikšmingesnė informacija apie tai, kaip laikomasi kai kurių Sąjungos išorės veiksmų tikslų; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina Komisijos dabartinėje metinėje ataskaitoje nurodomą „aiškų bendrą valstybių narių pasiryžimą savo eksporto kreditų programoms taikyti politiką, kurios tikslai atitinka bendras ES sutarties 3 ir 21 straipsnių nuostatas“; palankiai vertina kai kurių valstybių narių, įskaitant Vokietiją, Italiją, Belgiją ir Nyderlandus, pastangas, dedamas siekiant užtikrinti, kad ataskaitose būtų pateikiama reikšmingesnė informacija apie tai, kaip laikomasi kai kurių Sąjungos išorės veiksmų tikslų;

| 8. | pripažįsta, kad Komisija turi galėti įvertinti, ar valstybių narių eksporto kreditų srities veikla atitinka Sąjungos išorės veiklos tikslus, todėl rekomenduoja atitikties testą atlikti siekiant įvertinti, ar oficialiai remiamos EKA įgyvendina politiką, kuri padeda veiksmingai užtikrinti, kad jų veikla atitiktų Sąjungos užsienio politikos tikslus; |
| --- | --- |

8.

pripažįsta, kad Komisija turi galėti įvertinti, ar valstybių narių eksporto kreditų srities veikla atitinka Sąjungos išorės veiklos tikslus, todėl rekomenduoja atitikties testą atlikti siekiant įvertinti, ar oficialiai remiamos EKA įgyvendina politiką, kuri padeda veiksmingai užtikrinti, kad jų veikla atitiktų Sąjungos užsienio politikos tikslus;

EKA atitikties Sąjungos išorės veiksmų tikslams lyginamųjų standartų nustatymas

| 9. | pritaria metinėje ataskaitoje Komisijos pateiktai pastabai, kad „sunku nustatyti tikslų vertinimo, kaip laikomasi ES teisės, lyginamąjį standartą“; pakartoja, kad 21 straipsnio nuostatos išlieka pagrindiniu lyginamuoju standartu, pagal kurį turi būti vertinama eksporto kreditų sandoriams taikoma politika; |
| --- | --- |

9.

pritaria metinėje ataskaitoje Komisijos pateiktai pastabai, kad „sunku nustatyti tikslų vertinimo, kaip laikomasi ES teisės, lyginamąjį standartą“; pakartoja, kad 21 straipsnio nuostatos išlieka pagrindiniu lyginamuoju standartu, pagal kurį turi būti vertinama eksporto kreditų sandoriams taikoma politika;

| 10. | pabrėžia, kad Sąjunga bus patikima ir stipri pasaulinio masto veikėja tik tuo atveju, jei valstybės narės ir ES institucijos vykdys nuoseklią išorės politiką; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad Sąjunga bus patikima ir stipri pasaulinio masto veikėja tik tuo atveju, jei valstybės narės ir ES institucijos vykdys nuoseklią išorės politiką;

| 11. | rekomenduoja, kad prieš pateikiant kitą metinę ataskaitą Tarybos darbo grupė eksporto kreditų klausimu ir Komisija konsultuotųsi su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) dėl prasmingų ataskaitų dėl 21 straipsnio laikymosi teikimo metodų ir dėl ES vykdomo tam tikrų EBPO gairių taikymo oficialiai remiamų eksporto kreditų srityje; primygtinai reikalauja, kad viešos konsultacijos būtų šio proceso dalis; |
| --- | --- |

11.

rekomenduoja, kad prieš pateikiant kitą metinę ataskaitą Tarybos darbo grupė eksporto kreditų klausimu ir Komisija konsultuotųsi su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) dėl prasmingų ataskaitų dėl 21 straipsnio laikymosi teikimo metodų ir dėl ES vykdomo tam tikrų EBPO gairių taikymo oficialiai remiamų eksporto kreditų srityje; primygtinai reikalauja, kad viešos konsultacijos būtų šio proceso dalis;

| 12. | mano, kad, tikrinant projektus, kurie dėl savo galimo poveikio žmogaus teisėms remiami oficialiais eksporto kreditais, svarbiausia, kad valstybės narės būtų raginamos stebėti išsamaus patikrinimo procedūrų taikymą, rezultatus ir veiksmingumą ir apie tai pranešti; |
| --- | --- |

12.

mano, kad, tikrinant projektus, kurie dėl savo galimo poveikio žmogaus teisėms remiami oficialiais eksporto kreditais, svarbiausia, kad valstybės narės būtų raginamos stebėti išsamaus patikrinimo procedūrų taikymą, rezultatus ir veiksmingumą ir apie tai pranešti;

| 13. | žino, kad EKA remiasi projektų partnerių pateikta informacija; yra įsitikinęs, kad jeigu EKA reikalauja užtikrinti struktūrinį požiūrį į išsamaus patikrinimo procedūras, kad projektų partneriai atitiktų reikalavimus projektų finansavimui gauti, jie turėtų suprasti, kad tai turi padaryti patys, taip sumažindami papildomas EKA administracines išlaidas; |
| --- | --- |

13.

žino, kad EKA remiasi projektų partnerių pateikta informacija; yra įsitikinęs, kad jeigu EKA reikalauja užtikrinti struktūrinį požiūrį į išsamaus patikrinimo procedūras, kad projektų partneriai atitiktų reikalavimus projektų finansavimui gauti, jie turėtų suprasti, kad tai turi padaryti patys, taip sumažindami papildomas EKA administracines išlaidas;

| 14. | mano, kad ataskaitų apie tai, kaip EKA laikosi žmogaus teisių, teikimo pažanga yra labai svarbi, siekiant teikti geresnės kokybės ataskaitas apie kitus 21 straipsnyje įtvirtintus ES išorės veiksmų tikslus, pvz., skurdo panaikinimą, ir apie pavojaus aplinkai vertinimą; |
| --- | --- |

14.

mano, kad ataskaitų apie tai, kaip EKA laikosi žmogaus teisių, teikimo pažanga yra labai svarbi, siekiant teikti geresnės kokybės ataskaitas apie kitus 21 straipsnyje įtvirtintus ES išorės veiksmų tikslus, pvz., skurdo panaikinimą, ir apie pavojaus aplinkai vertinimą;

Pranešimas apie pavojaus aplinkai vertinimą apskaičiuojant EKA nustatomas priemokas

| 15. | 15. siūlo, kad valstybių narių EKA ir toliau praneštų apie savo pavojaus aplinkai vertinimą, ir mano, kad siekiant užtikrinti vienodas sąlygas itin svarbu, jog apie tai praneštų visos EBPO ir EBPO nepriklausančių šalių EKA; |
| --- | --- |

15.

15. siūlo, kad valstybių narių EKA ir toliau praneštų apie savo pavojaus aplinkai vertinimą, ir mano, kad siekiant užtikrinti vienodas sąlygas itin svarbu, jog apie tai praneštų visos EBPO ir EBPO nepriklausančių šalių EKA;

Pranešimas apie neapibrėžtuosius įsipareigojimus

| 16. | pažymi, kad valstybių narių EKA šiuo metu praneša apie įvairiais būdais patiriamą neapibrėžtųjų įsipareigojimų poveikį; prašo Komisijos pateikti bendrą apibrėžtį, kurioje būtų atspindėtas Parlamento noras būti informuotam apie nebalansines pozicijas; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad valstybių narių EKA šiuo metu praneša apie įvairiais būdais patiriamą neapibrėžtųjų įsipareigojimų poveikį; prašo Komisijos pateikti bendrą apibrėžtį, kurioje būtų atspindėtas Parlamento noras būti informuotam apie nebalansines pozicijas;

Komisijos gairės ir vertinimas

| 17. | ragina Komisiją, kad ji valstybėms narėms pateiktų kitam ataskaitiniam laikotarpiui skirtas gaires, be kita ko, kaip pranešti apie išsamaus patikrinimo procedūrų taikymą ir veiksmingumą žmogaus teisių srityje vykdomos politikos požiūriu, ir kaip pranešti apie pavojaus aplinkai vertinimą; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją, kad ji valstybėms narėms pateiktų kitam ataskaitiniam laikotarpiui skirtas gaires, be kita ko, kaip pranešti apie išsamaus patikrinimo procedūrų taikymą ir veiksmingumą žmogaus teisių srityje vykdomos politikos požiūriu, ir kaip pranešti apie pavojaus aplinkai vertinimą;

| 18. | tikisi, kad kitoje Komisijos metinėje ataskaitoje bus pateikiamas pareiškimas apie tai, ar Komisija galėjo įvertinti, kaip valstybės narės laikosi Sąjungos tikslų ir įsipareigojimų, ir, jeigu atsakymas neigiamas, bus pateikiamos rekomendacijos, kaip būtų galima gerinti ataskaitų teikimo kokybę siekiant šio tikslo; |
| --- | --- |

18.

tikisi, kad kitoje Komisijos metinėje ataskaitoje bus pateikiamas pareiškimas apie tai, ar Komisija galėjo įvertinti, kaip valstybės narės laikosi Sąjungos tikslų ir įsipareigojimų, ir, jeigu atsakymas neigiamas, bus pateikiamos rekomendacijos, kaip būtų galima gerinti ataskaitų teikimo kokybę siekiant šio tikslo;

Komisijos ataskaita dėl EBPO nepriklausančių šalių įtraukimo

| 19. | pritaria Komisijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų pastangoms 2012 m. įtraukti Kiniją, Braziliją, Rusiją ir kitas dideles besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis steigiant tarptautinę pagrindinių eksporto finansavimo teikėjų darbo grupę; |
| --- | --- |

19.

pritaria Komisijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų pastangoms 2012 m. įtraukti Kiniją, Braziliją, Rusiją ir kitas dideles besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis steigiant tarptautinę pagrindinių eksporto finansavimo teikėjų darbo grupę;

| 20. | siūlo išsiaiškinti, ar plėtojant tarptautinę darbo grupę tinka vadovautis sektoriniu požiūriu, siekiant antruoju etapu sukurti horizontaliųjų nuostatų pagrindą, kuriuo bus užtikrinama, kad visos EBPO šalys ir EBPO nepriklausančios šalys bendrai patvirtintų veiksmingus ir aukštus standartus ir naujas tarptautines taisykles dėl EKA, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas; |
| --- | --- |

20.

siūlo išsiaiškinti, ar plėtojant tarptautinę darbo grupę tinka vadovautis sektoriniu požiūriu, siekiant antruoju etapu sukurti horizontaliųjų nuostatų pagrindą, kuriuo bus užtikrinama, kad visos EBPO šalys ir EBPO nepriklausančios šalys bendrai patvirtintų veiksmingus ir aukštus standartus ir naujas tarptautines taisykles dėl EKA, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas;

o

o o

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybos Pirmininkui, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir EBPO sekretoriatui. |
| --- | --- |

21.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybos Pirmininkui, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir EBPO sekretoriatui.

---

(1)  OL L 326, 2011 12 8, p. 45.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0469.

(3)  OL C 56 E, 2013 2 26, p. 87.

(4)  OL C 296 E, 2012 10 2, p. 34.

(5)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 94.

(6)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 31.

(7)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 101.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/11

---

P7_TA(2013)0293

Europos fondo statutas

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos fondo (FE) statuto (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP))

(2016/C 075/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento (COM(2012)0035), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento (COM(2012)0035),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos poveikio vertinimą, pridėtą prie jos pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos fondo (FE) statuto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos poveikio vertinimą, pridėtą prie jos pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos fondo (FE) statuto,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos savidraudos draugijų, asociacijų ir fondų įstatų parengimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos savidraudos draugijų, asociacijų ir fondų įstatų parengimo (1),

| — | atsižvelgdamas į Maxo Plancko lyginamosios ir tarptautinės privatinės teisės instituto ir Heidelbergo universiteto 2008 m. parengtą galimybių studiją dėl Europos fondo statuto parengimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Maxo Plancko lyginamosios ir tarptautinės privatinės teisės instituto ir Heidelbergo universiteto 2008 m. parengtą galimybių studiją dėl Europos fondo statuto parengimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus bylose C-386/04 Centro di Musicologia Walter Stauffer prieš Finanzamt München für Körperschaften
   (2), C-318/07 Hein Persche prieš Finanzamt Lüdenscheid
   (3) ir C-25/10 Missionswerk Werner Heukelbach eV prieš Belgijos valstybę
   (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus bylose C-386/04 Centro di Musicologia Walter Stauffer prieš Finanzamt München für Körperschaften
   (2), C-318/07 Hein Persche prieš Finanzamt Lüdenscheid
   (3) ir C-25/10 Missionswerk Werner Heukelbach eV prieš Belgijos valstybę
   (4),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (Europos Sąjungos pilietybė) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (Europos Sąjungos pilietybė) (5),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 18 d. Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 18 d. Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (6),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 29 d. Regionų komiteto nuomonę (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 29 d. Regionų komiteto nuomonę (7),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto preliminarų pranešimą ir į Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę (A7–0223/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto preliminarų pranešimą ir į Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę (A7–0223/2013),

| A. | kadangi Sąjungoje yra apie 110 000 visuomenei naudingą veiklą vykdančių fondų, kurių bendras apytikris turtas – apie 350 mlrd. eurų, bendros išlaidos – apie 83 mlrd. eurų ir kuriuose dirba 750 000–1 000 000 ES piliečių; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjungoje yra apie 110 000 visuomenei naudingą veiklą vykdančių fondų, kurių bendras apytikris turtas – apie 350 mlrd. eurų, bendros išlaidos – apie 83 mlrd. eurų ir kuriuose dirba 750 000–1 000 000 ES piliečių;

| B. | kadangi vis dėlto dalis fondų personalo yra savanoriai, kuriems už jų laiką nemokama; |
| --- | --- |

B.

kadangi vis dėlto dalis fondų personalo yra savanoriai, kuriems už jų laiką nemokama;

| C. | kadangi nepaprastai svarbus Sąjungoje visuomenės labui veikiančių fondų buvimas ir jų veikla švietimo, mokymo, mokslinių tyrimų, socialinės rūpybos ir sveikatos priežiūros paslaugų, istorinės atminties ir tautų santaikos, aplinkos apsaugos, jaunimo reikalų ir sporto, taip pat meno ir kultūros srityse ir kadangi daugelis jų projektų daro poveikį už valstybių ribų; |
| --- | --- |

C.

kadangi nepaprastai svarbus Sąjungoje visuomenės labui veikiančių fondų buvimas ir jų veikla švietimo, mokymo, mokslinių tyrimų, socialinės rūpybos ir sveikatos priežiūros paslaugų, istorinės atminties ir tautų santaikos, aplinkos apsaugos, jaunimo reikalų ir sporto, taip pat meno ir kultūros srityse ir kadangi daugelis jų projektų daro poveikį už valstybių ribų;

| D. | kadangi visoje Sąjungoje fondams taikoma per 50 skirtingų civilinės ir mokesčių teisės aktų, taip pat daugybė sudėtingų administracinių procedūrų, dėl kurių kasmet patiriama apie 100 mln. eurų su konsultavimusi susijusių išlaidų – taigi šie pinigai nebepanaudojami visuomenei naudingiems tikslams siekti; |
| --- | --- |

D.

kadangi visoje Sąjungoje fondams taikoma per 50 skirtingų civilinės ir mokesčių teisės aktų, taip pat daugybė sudėtingų administracinių procedūrų, dėl kurių kasmet patiriama apie 100 mln. eurų su konsultavimusi susijusių išlaidų – taigi šie pinigai nebepanaudojami visuomenei naudingiems tikslams siekti;

| E. | kadangi teisinės, su mokesčiais susijusios ir administracinės kliūtys, kurios yra brangių ir ilgai trunkančių procedūrų priežastis, taip pat tinkamų teisinių priemonių trūkumas reiškia, kad fondai atsisako arba jiems atrodo sudėtinga imtis veiklos arba ją vystyti kitoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

E.

kadangi teisinės, su mokesčiais susijusios ir administracinės kliūtys, kurios yra brangių ir ilgai trunkančių procedūrų priežastis, taip pat tinkamų teisinių priemonių trūkumas reiškia, kad fondai atsisako arba jiems atrodo sudėtinga imtis veiklos arba ją vystyti kitoje valstybėje narėje;

| F. | kadangi šiuo metu, kai nacionalinių biudžetų ištekliai, ypač numatyti kultūrai ir meninei veiklai, švietimui ir sportui, riboti, itin svarbu, kad fondai vykdytų finansinius ir socialinius įsipareigojimus, nors jie gali tik papildyti valstybės veiksmus siekiant visuomenei naudingų tikslų, o ne juos pakeisti; |
| --- | --- |

F.

kadangi šiuo metu, kai nacionalinių biudžetų ištekliai, ypač numatyti kultūrai ir meninei veiklai, švietimui ir sportui, riboti, itin svarbu, kad fondai vykdytų finansinius ir socialinius įsipareigojimus, nors jie gali tik papildyti valstybės veiksmus siekiant visuomenei naudingų tikslų, o ne juos pakeisti;

| G. | kadangi, kalbant apie apmokestinimą, siūloma ne derinti mokesčių teisę, o taikyti nediskriminavimo taisyklę, pagal kurią Europos fondams ir jų rėmėjams automatiškai ir iš principo būtų taikomos tokios pat mokesčių nuostatos ir lengvatos, kaip ir tos, kurios taikomos visuomenei naudingo tikslo siekiantiems nacionaliniams subjektams; |
| --- | --- |

G.

kadangi, kalbant apie apmokestinimą, siūloma ne derinti mokesčių teisę, o taikyti nediskriminavimo taisyklę, pagal kurią Europos fondams ir jų rėmėjams automatiškai ir iš principo būtų taikomos tokios pat mokesčių nuostatos ir lengvatos, kaip ir tos, kurios taikomos visuomenei naudingo tikslo siekiantiems nacionaliniams subjektams;

| H. | kadangi pradėjus taikyti bendrą Europos fondo statutą fondams galėtų būti daug lengviau telkti ir perkelti išteklius, praktinę patirtį ir paramą ir vykdyti savo veiklą visoje ES; |
| --- | --- |

H.

kadangi pradėjus taikyti bendrą Europos fondo statutą fondams galėtų būti daug lengviau telkti ir perkelti išteklius, praktinę patirtį ir paramą ir vykdyti savo veiklą visoje ES;

| I. | kadangi Europos Parlamentas teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą, kaip labai svarbų žingsnį siekiant, kad fondams būtų lengviau remti visuomenei naudingus tikslus visoje ES; |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos Parlamentas teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą, kaip labai svarbų žingsnį siekiant, kad fondams būtų lengviau remti visuomenei naudingus tikslus visoje ES;

| J. | kadangi siūlomas statutas yra neprivaloma Europos teisinė forma, kuri bus prieinama fondams ir finansuotojams, vykdantiems veiklą daugiau nei vienoje valstybėje narėje, tačiau šia forma nebus pakeisti ar derinami galiojantys fondų įstatymai; |
| --- | --- |

J.

kadangi siūlomas statutas yra neprivaloma Europos teisinė forma, kuri bus prieinama fondams ir finansuotojams, vykdantiems veiklą daugiau nei vienoje valstybėje narėje, tačiau šia forma nebus pakeisti ar derinami galiojantys fondų įstatymai;

| K. | kadangi ekonominių sunkumų laikais vis svarbiau, kad fondai turėtų tinkamų priemonių visuomenei naudingiems tikslams Europos lygmeniu siekti ir ištekliams sutelkti, kartu mažinant sąnaudas ir teisinį netikrumą; |
| --- | --- |

K.

kadangi ekonominių sunkumų laikais vis svarbiau, kad fondai turėtų tinkamų priemonių visuomenei naudingiems tikslams Europos lygmeniu siekti ir ištekliams sutelkti, kartu mažinant sąnaudas ir teisinį netikrumą;

| L. | kadangi itin svarbu, kad Europos fondai (FE) veiktų tvariu, ilgalaikiu pagrindu ir tikrai veiktų bent dviejose valstybėse narėse, nes kitaip nebūtų galima pateisinti ypatingo jų statuso; |
| --- | --- |

L.

kadangi itin svarbu, kad Europos fondai (FE) veiktų tvariu, ilgalaikiu pagrindu ir tikrai veiktų bent dviejose valstybėse narėse, nes kitaip nebūtų galima pateisinti ypatingo jų statuso;

| M. | kadangi reikia aiškiau išdėstyti tam tikras Komisijos pasiūlymo sąvokas ir apibrėžtis; |
| --- | --- |

M.

kadangi reikia aiškiau išdėstyti tam tikras Komisijos pasiūlymo sąvokas ir apibrėžtis;

| N. | kadangi siekiant padidinti Europos fondo patikimumą ir reputaciją reikalingi tam tikri Komisijos pasiūlymo papildymai ir patikslinimai, pavyzdžiui, dėl teisės normų ir etinių taisyklių laikymosi, tik visuomenei naudingo tikslo siekimo, tarpvalstybinio aspekto, minimalaus turto ir poreikio visus šiuos požymius išlaikyti iš esmės visą Europos fondo gyvavimo laiką, taip pat dėl taisyklės, kad lėšas reikia išmokėti laiku, dėl minimalios trukmės ir Europos fondo valdybos ar kitų organų narių atlygio mokėjimo; |
| --- | --- |

N.

kadangi siekiant padidinti Europos fondo patikimumą ir reputaciją reikalingi tam tikri Komisijos pasiūlymo papildymai ir patikslinimai, pavyzdžiui, dėl teisės normų ir etinių taisyklių laikymosi, tik visuomenei naudingo tikslo siekimo, tarpvalstybinio aspekto, minimalaus turto ir poreikio visus šiuos požymius išlaikyti iš esmės visą Europos fondo gyvavimo laiką, taip pat dėl taisyklės, kad lėšas reikia išmokėti laiku, dėl minimalios trukmės ir Europos fondo valdybos ar kitų organų narių atlygio mokėjimo;

| O. | kadangi kreditorių apsauga ir darbuotojų apsauga yra itin svarbi ir ją reikia išlaikyti visą Europos fondo gyvavimo laiką; |
| --- | --- |

O.

kadangi kreditorių apsauga ir darbuotojų apsauga yra itin svarbi ir ją reikia išlaikyti visą Europos fondo gyvavimo laiką;

| P. | kadangi darbuotojų atstovavimo klausimais turėtų būti pateikta visapusiškesnė nuoroda į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybos steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo (nauja redakcija) (8), siekiant aiškiai nustatyti, kad taikomos tos direktyvos procedūrinės taisyklės; kadangi, be to, turėtų būti numatytos griežtesnės sankcijos už pažeidimus, pavyzdžiui, FE registravimo sąlyga turėtų būti Direktyvos 2009/38/EB reikalavimų įvykdymas, kaip numatyta 2003 m. liepos 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1435/2003 dėl Europos kooperatinės bendrovės (SCE) statuto 11 straipsnio 2 dalyje (9); kadangi dar reikia ir nuostatų, kuriomis būtų reglamentuojamas darbuotojų dalyvavimas Europos fondo organų veikloje, kaip numatyta 2001 m. spalio 8 d. Tarybos direktyvoje 2001/86/EB, papildančioje Europos bendrovės įstatus dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus (10), kad Europos fondo forma nebūtų galima naudotis siekiant atimti iš darbuotojų teises dalyvauti priimant sprendimus arba šių teisių nesuteikti; |
| --- | --- |

P.

kadangi darbuotojų atstovavimo klausimais turėtų būti pateikta visapusiškesnė nuoroda į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybos steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo (nauja redakcija) (8), siekiant aiškiai nustatyti, kad taikomos tos direktyvos procedūrinės taisyklės; kadangi, be to, turėtų būti numatytos griežtesnės sankcijos už pažeidimus, pavyzdžiui, FE registravimo sąlyga turėtų būti Direktyvos 2009/38/EB reikalavimų įvykdymas, kaip numatyta 2003 m. liepos 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1435/2003 dėl Europos kooperatinės bendrovės (SCE) statuto 11 straipsnio 2 dalyje (9); kadangi dar reikia ir nuostatų, kuriomis būtų reglamentuojamas darbuotojų dalyvavimas Europos fondo organų veikloje, kaip numatyta 2001 m. spalio 8 d. Tarybos direktyvoje 2001/86/EB, papildančioje Europos bendrovės įstatus dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus (10), kad Europos fondo forma nebūtų galima naudotis siekiant atimti iš darbuotojų teises dalyvauti priimant sprendimus arba šių teisių nesuteikti;

| Q. | kadangi nuostata dėl atstovavimo savanoriams Europos fonde vertintina teigiamai, nes šiame sektoriuje veiklą vykdo apie 2,5 mln. savanorių; |
| --- | --- |

Q.

kadangi nuostata dėl atstovavimo savanoriams Europos fonde vertintina teigiamai, nes šiame sektoriuje veiklą vykdo apie 2,5 mln. savanorių;

| R. | kadangi vis didesnis savanorių dalyvavimas fondų veikloje ir jų vertingas indėlis padeda įgyvendinti visuotinės svarbos tikslus, kurių siekia fondai; kadangi fondams gali būti naudinga numatyti formas ir priemones, kurios leistų jiems gauti informaciją, reikalingą veiksmingesniam darbui, pvz., pasinaudojant Europos darbo taryba, nes vis daugiau ir daugiau jaunų žmonių priversti būti savanoriai, kad įgytų pirmąją darbo patirtį, |
| --- | --- |

R.

kadangi vis didesnis savanorių dalyvavimas fondų veikloje ir jų vertingas indėlis padeda įgyvendinti visuotinės svarbos tikslus, kurių siekia fondai; kadangi fondams gali būti naudinga numatyti formas ir priemones, kurios leistų jiems gauti informaciją, reikalingą veiksmingesniam darbui, pvz., pasinaudojant Europos darbo taryba, nes vis daugiau ir daugiau jaunų žmonių priversti būti savanoriai, kad įgytų pirmąją darbo patirtį,

| S. | kadangi reikia aiškiau išdėstyti, kad Europos fondo registruotoji buveinė ir jos centrinė administracija yra toje pačioje valstybėje narėje, kad registruotoji buveinė nebūtų atskiriama nuo centrinės administracijos ar pagrindinės veiklos vietos ir kad būtų lengviau vykdyti priežiūrą, nes Europos fondą prižiūrės valstybės narės, kurioje ji turi registruotąją buveinę, priežiūros institucija; |
| --- | --- |

S.

kadangi reikia aiškiau išdėstyti, kad Europos fondo registruotoji buveinė ir jos centrinė administracija yra toje pačioje valstybėje narėje, kad registruotoji buveinė nebūtų atskiriama nuo centrinės administracijos ar pagrindinės veiklos vietos ir kad būtų lengviau vykdyti priežiūrą, nes Europos fondą prižiūrės valstybės narės, kurioje ji turi registruotąją buveinę, priežiūros institucija;

| T. | kadangi Europos fondo tikslas neturėtų būti Europos politinių partijų finansavimas; |
| --- | --- |

T.

kadangi Europos fondo tikslas neturėtų būti Europos politinių partijų finansavimas;

| U. | kadangi mokesčių srityje reikia pradėti nuo Europos Sąjungos Teisingumo Teismo išplėtoto nediskriminavimo principo taikymo; kadangi sektorius pripažino, kad vadovaujantis siūlomu požiūriu – automatiškai taikant vienodą mokestinį statusą – padidėtų Europos fondo statuto patrauklumas, nes būtų gerokai sumažinta fiskalinė ir administracinė našta ir ši forma taptų ne vien tik paprasta civilinės teisės priemone; kadangi, nepaisant to, dėl šio požiūrio labai nesutariama Taryboje – valstybės narės nenori leisti kištis į jų vidaus mokesčių įstatymus; kadangi dėl šių priežasčių derėtų neatmesti galimų alternatyvių scenarijų; |
| --- | --- |

U.

kadangi mokesčių srityje reikia pradėti nuo Europos Sąjungos Teisingumo Teismo išplėtoto nediskriminavimo principo taikymo; kadangi sektorius pripažino, kad vadovaujantis siūlomu požiūriu – automatiškai taikant vienodą mokestinį statusą – padidėtų Europos fondo statuto patrauklumas, nes būtų gerokai sumažinta fiskalinė ir administracinė našta ir ši forma taptų ne vien tik paprasta civilinės teisės priemone; kadangi, nepaisant to, dėl šio požiūrio labai nesutariama Taryboje – valstybės narės nenori leisti kištis į jų vidaus mokesčių įstatymus; kadangi dėl šių priežasčių derėtų neatmesti galimų alternatyvių scenarijų;

| V. | kadangi svarbu greitai toliau derėtis dėl šio svarbaus teisės akto, kad fondų sektoriui būtų suteikta ši nauja priemonė, kurios akivaizdžiai skubiai laukiama, |
| --- | --- |

V.

kadangi svarbu greitai toliau derėtis dėl šio svarbaus teisės akto, kad fondų sektoriui būtų suteikta ši nauja priemonė, kurios akivaizdžiai skubiai laukiama,

| 1. | ragina valstybes nares pasinaudoti esama iniciatyva ir dirbti, kad statutas būtų pradėtas taikyti greitai ir visapusiškai, užtikrinant visas skaidrumo garantijas, ir taip būtų galima panaikinti fondų darbo tarpvalstybiniu lygmeniu kliūtis ir kurti naujus fondus, siekiant patenkinti ES gyvenančių žmonių reikmes arba dirbti visuomenės labui ar dar labiau tarnauti visuomenės interesams; pabrėžia, kad parengus statutą būtų prisidėta prie tikros ES pilietybės įgyvendinimo ir pasirengta Europos organizacijos statuto priėmimui; |
| --- | --- |

1.

ragina valstybes nares pasinaudoti esama iniciatyva ir dirbti, kad statutas būtų pradėtas taikyti greitai ir visapusiškai, užtikrinant visas skaidrumo garantijas, ir taip būtų galima panaikinti fondų darbo tarpvalstybiniu lygmeniu kliūtis ir kurti naujus fondus, siekiant patenkinti ES gyvenančių žmonių reikmes arba dirbti visuomenės labui ar dar labiau tarnauti visuomenės interesams; pabrėžia, kad parengus statutą būtų prisidėta prie tikros ES pilietybės įgyvendinimo ir pasirengta Europos organizacijos statuto priėmimui;

| 2. | pabrėžia, kad FE turėtų prisidėti prie tikros Europos kultūros ir tapatybės plėtojimo; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad FE turėtų prisidėti prie tikros Europos kultūros ir tapatybės plėtojimo;

| 3. | pažymi, kad, nors FE teisinė forma būtų nauja, siūloma ją taikyti naudojantis valstybėse narėse jau esamomis struktūromis; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad, nors FE teisinė forma būtų nauja, siūloma ją taikyti naudojantis valstybėse narėse jau esamomis struktūromis;

| 4. | palankiai vertina tai, kad statutu nustatomi minimalūs skaidrumo, atskaitomybės, priežiūros ir lėšų naudojimo standartai, kurie, savo ruožtu, gali būti naudingi piliečiams ir rėmėjams kaip tam tikras kokybės ženklas ir taip gali būti užtikrintas pasitikėjimas FE ir paskatinta jų ES veikla visų piliečių naudai; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina tai, kad statutu nustatomi minimalūs skaidrumo, atskaitomybės, priežiūros ir lėšų naudojimo standartai, kurie, savo ruožtu, gali būti naudingi piliečiams ir rėmėjams kaip tam tikras kokybės ženklas ir taip gali būti užtikrintas pasitikėjimas FE ir paskatinta jų ES veikla visų piliečių naudai;

| 5. | atkreipia dėmesį į fondų potencialą užtikrinant darbo vietas jaunimui, kurio nedarbo lygis artėja prie ypatingą susirūpinimą keliančios ribos; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į fondų potencialą užtikrinant darbo vietas jaunimui, kurio nedarbo lygis artėja prie ypatingą susirūpinimą keliančios ribos;

| 6. | ragina pagal reglamentą numatyti, jog valstybė narė, turinti finansinius įgaliojimus fondo atžvilgiu, būtų atsakinga už tai, kad praktiškai jis būtų valdomas griežtai vadovaujantis jo statutu; |
| --- | --- |

6.

ragina pagal reglamentą numatyti, jog valstybė narė, turinti finansinius įgaliojimus fondo atžvilgiu, būtų atsakinga už tai, kad praktiškai jis būtų valdomas griežtai vadovaujantis jo statutu;

| 7. | pažymi, kad dar nesudaryta galimybė sujungti veikiančių FE; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad dar nesudaryta galimybė sujungti veikiančių FE;

| 8. | nurodo, jog esminiai kriterijai turi būti fondų tvarumas, tvirtumas ir gyvybingumas, taip pat priežiūros veiksmingumas, kad būtų padėti pamatai pasitikėjimui Europos fondu, ir todėl prašo Tarybos atsižvelgti į šias rekomendacijas ir pataisas:






  i) | minimalus fondo turtas per visą jo veiklos laiką turėtų likti 25 000 eurų; |
| --- | --- | --- |

8.

nurodo, jog esminiai kriterijai turi būti fondų tvarumas, tvirtumas ir gyvybingumas, taip pat priežiūros veiksmingumas, kad būtų padėti pamatai pasitikėjimui Europos fondu, ir todėl prašo Tarybos atsižvelgti į šias rekomendacijas ir pataisas:

i)

minimalus fondo turtas per visą jo veiklos laiką turėtų likti 25 000 eurų;

| ii) | Europos fondas turėtų būti visose valstybėse steigiamas neribotam laikui arba, jei tai aiškiai nurodoma įstatuose, apibrėžtam ne mažiau kaip ketverių metų laikotarpiui; nustatyti trumpesnį nei dveji metai laikotarpį turėtų būti leidžiama tik tada, kai jis tinkamai pagrįstas ir kai iš principo užtikrinama, kad bus pasiektas statuto tikslas; |
| --- | --- |

ii)

Europos fondas turėtų būti visose valstybėse steigiamas neribotam laikui arba, jei tai aiškiai nurodoma įstatuose, apibrėžtam ne mažiau kaip ketverių metų laikotarpiui; nustatyti trumpesnį nei dveji metai laikotarpį turėtų būti leidžiama tik tada, kai jis tinkamai pagrįstas ir kai iš principo užtikrinama, kad bus pasiektas statuto tikslas;

| iii) | turėtų būti leista iš dalies keisti fondo įstatus, kai galiojančiais įstatais nebegalima tinkamai užtikrinti Europos fondo veikimo, tik jei šiuos pakeitimus yra priėmusi jo valdyba; jei pagal 31 straipsnį į Europos fondą įeina kiti organai, jie turėtų dalyvauti priimant sprendimus dėl įstatų pakeitimų; |
| --- | --- |

iii)

turėtų būti leista iš dalies keisti fondo įstatus, kai galiojančiais įstatais nebegalima tinkamai užtikrinti Europos fondo veikimo, tik jei šiuos pakeitimus yra priėmusi jo valdyba; jei pagal 31 straipsnį į Europos fondą įeina kiti organai, jie turėtų dalyvauti priimant sprendimus dėl įstatų pakeitimų;

| iv) | norint fondų viduje išvengti interesų konfliktų, susijusių su organais, kurie yra nepriklausomi nuo steigėjo, t. y. neturi su steigėju verslo, šeiminių ar kitų ryšių, turėtų būti vadovaujamasi Komisijos pasiūlyme pasiūlytomis gairėmis pagrįsta nuostata, tačiau turėtų būti pripažįstama, jog fondai gali būti steigiami šeimos kontekste – tokiu atveju prielaida yra itin didelis steigėjo ir komiteto narių pasitikėjimas, kad steigėjas žinotų, jog jo mirties atveju fondo paskirtis bus apsaugota; |
| --- | --- |

iv)

norint fondų viduje išvengti interesų konfliktų, susijusių su organais, kurie yra nepriklausomi nuo steigėjo, t. y. neturi su steigėju verslo, šeiminių ar kitų ryšių, turėtų būti vadovaujamasi Komisijos pasiūlyme pasiūlytomis gairėmis pagrįsta nuostata, tačiau turėtų būti pripažįstama, jog fondai gali būti steigiami šeimos kontekste – tokiu atveju prielaida yra itin didelis steigėjo ir komiteto narių pasitikėjimas, kad steigėjas žinotų, jog jo mirties atveju fondo paskirtis bus apsaugota;

| v) | nustatant ribinę vertę, skirtą fondams, kurių sąskaitų auditą reikalaujama atlikti, turėtų būti atsižvelgta į bendrą turtą, metines pajamas ir to fondo darbuotojų skaičių; kai fondas nesiekia šios ribinės vertės, pakaktų atlikti nepriklausomą sąskaitų patikrinimą; |
| --- | --- |

v)

nustatant ribinę vertę, skirtą fondams, kurių sąskaitų auditą reikalaujama atlikti, turėtų būti atsižvelgta į bendrą turtą, metines pajamas ir to fondo darbuotojų skaičių; kai fondas nesiekia šios ribinės vertės, pakaktų atlikti nepriklausomą sąskaitų patikrinimą;

| vi) | statute turėtų būti numatytas savanorių informavimas; be to, pagal statutą savanorystė turėtų būti skatinama kaip orientacinis principas; |
| --- | --- |

vi)

statute turėtų būti numatytas savanorių informavimas; be to, pagal statutą savanorystė turėtų būti skatinama kaip orientacinis principas;

| vii) | turėtų būti įterpta nuostata, pagal kurią bet koks Europos fondo valdybos ar kitų organų nariams išmokamas atlygis turi būti pagrįstas ir proporcingas; atlygio pagrįstumui ir proporcingumui nustatyti turėtų būti parengti konkretūs kriterijai; |
| --- | --- |

vii)

turėtų būti įterpta nuostata, pagal kurią bet koks Europos fondo valdybos ar kitų organų nariams išmokamas atlygis turi būti pagrįstas ir proporcingas; atlygio pagrįstumui ir proporcingumui nustatyti turėtų būti parengti konkretūs kriterijai;

| viii) | atstovavimo darbuotojams klausimais derybų procedūra, kuri, remiantis pasiūlymo 38 ir 39 straipsniais, susijusi tik su darbuotojų informavimu ir konsultavimusi su jais Europos Sąjungoje, turėtų būti išplėsta ir apimti darbuotojų dalyvavimą Europos fondo organų veikloje; kartu su pasiūlymo 38 ir 39 straipsniuose dabar padaryta nuoroda į Europos darbo tarybos sudarymo procedūras, siekiant įtraukti darbuotojus į Europos fondo organų veiklą, turėtų būti padaryta nuoroda ir į procedūras, nurodytas Tarybos direktyvoje 2001/86/EB; |
| --- | --- |

viii)

atstovavimo darbuotojams klausimais derybų procedūra, kuri, remiantis pasiūlymo 38 ir 39 straipsniais, susijusi tik su darbuotojų informavimu ir konsultavimusi su jais Europos Sąjungoje, turėtų būti išplėsta ir apimti darbuotojų dalyvavimą Europos fondo organų veikloje; kartu su pasiūlymo 38 ir 39 straipsniuose dabar padaryta nuoroda į Europos darbo tarybos sudarymo procedūras, siekiant įtraukti darbuotojus į Europos fondo organų veiklą, turėtų būti padaryta nuoroda ir į procedūras, nurodytas Tarybos direktyvoje 2001/86/EB;

| ix) | pasiūlymo 38 straipsnyje turėtų būti išlaikyta nuostata dėl atstovavimo darbuotojams; turėtų būti papildomai paaiškinta savanorių ir savanoriškos veiklos sąvoka; |
| --- | --- |

ix)

pasiūlymo 38 straipsnyje turėtų būti išlaikyta nuostata dėl atstovavimo darbuotojams; turėtų būti papildomai paaiškinta savanorių ir savanoriškos veiklos sąvoka;

| x) | siekiant užtikrinti veiksmingą priežiūrą, turėtų būti numatyta, kad FE registruota buveinė ir administracinė būstinė būtų valstybėje narėje, kurioje jis įsteigtas; |
| --- | --- |

x)

siekiant užtikrinti veiksmingą priežiūrą, turėtų būti numatyta, kad FE registruota buveinė ir administracinė būstinė būtų valstybėje narėje, kurioje jis įsteigtas;

| xi) | kaip siūlė sektoriaus atstovai, pasiūlymas turėtų būti vien tik civilinės teisės priemonė, kartu, kaip siūlė Parlamentas, įtvirtinant tam tikrus esminius valstybėse narėse taikomos visuomenei naudingos veiklos sąvokos požymius, kad valstybėse narėse būtų lengviau pripažinti šios formos tapatumą; |
| --- | --- |

xi)

kaip siūlė sektoriaus atstovai, pasiūlymas turėtų būti vien tik civilinės teisės priemonė, kartu, kaip siūlė Parlamentas, įtvirtinant tam tikrus esminius valstybėse narėse taikomos visuomenei naudingos veiklos sąvokos požymius, kad valstybėse narėse būtų lengviau pripažinti šios formos tapatumą;

| xii) | pasiūlymas dėl Tarybos reglamento turėtų būti pakeistas taip: |
| --- | --- |

xii)

pasiūlymas dėl Tarybos reglamento turėtų būti pakeistas taip:

Pataisa 1

Pasiūlymas dėl reglamento

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | (15a) | valdybos nariai turėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi šiame reglamente nustatytų reikalavimų ir įstatų bei visų Europos fondui svarbių teisinių ir etinių veiklos ir elgesio taisyklių. Šiuo tikslu jie turėtų parengti organizacines struktūras ir vidaus priemones, siekdami išvengti taisyklių pažeidimų ir juos atskleisti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

(15a)

valdybos nariai turėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi šiame reglamente nustatytų reikalavimų ir įstatų bei visų Europos fondui svarbių teisinių ir etinių veiklos ir elgesio taisyklių. Šiuo tikslu jie turėtų parengti organizacines struktūras ir vidaus priemones, siekdami išvengti taisyklių pažeidimų ir juos atskleisti;

Pataisa 2

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| (18) | kad Europos fondas galėtų pasinaudoti visomis bendrosios rinkos teikiamomis galimybėmis, turėtų būti sudarytos sąlygos savo registruotąją buveinę perkelti iš vienos valstybės narės į kitą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

(18)

kad Europos fondas galėtų pasinaudoti visomis bendrosios rinkos teikiamomis galimybėmis, turėtų būti sudarytos sąlygos savo registruotąją buveinę perkelti iš vienos valstybės narės į kitą;

Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.

Pataisa 3

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 1) | turtas – bet kokie materialūs arba nematerialūs ištekliai, kuriuos turint nuosavybės teise arba kontroliuojant galima sukurti vertę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

1)

turtas – bet kokie materialūs arba nematerialūs ištekliai, kuriuos turint nuosavybės teise arba kontroliuojant galima sukurti vertę;

| 1) | turtas – bet kokie materialūs arba nematerialūs ištekliai, kuriuos turint nuosavybės teise arba kontroliuojant galima sukurti
  ekonominę ir (arba) socialinę
  vertę. |
| --- | --- |

1)

turtas – bet kokie materialūs arba nematerialūs ištekliai, kuriuos turint nuosavybės teise arba kontroliuojant galima sukurti
  ekonominę ir (arba) socialinę
  vertę.

Pataisa 4

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 2) | nesusijusi ekonominė veikla – ekonominė Europos fondo veikla, kuria visuomenei naudingą veiklą vykdantis subjektas tiesiogiai nesiekia visuomenei naudingo tikslo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

2)

nesusijusi ekonominė veikla – ekonominė Europos fondo veikla, kuria visuomenei naudingą veiklą vykdantis subjektas tiesiogiai nesiekia visuomenei naudingo tikslo;

| 2) | nesusijusi ekonominė veikla – ekonominė Europos fondo veikla,
  išskyrus įprastą turto administravimą, pvz., investicijas į obligacijas, akcijas ar nekilnojamąjį turtą,
  kuria visuomenei naudingą veiklą vykdantis subjektas tiesiogiai nesiekia visuomenei naudingo tikslo; |
| --- | --- |

2)

nesusijusi ekonominė veikla – ekonominė Europos fondo veikla,
  išskyrus įprastą turto administravimą, pvz., investicijas į obligacijas, akcijas ar nekilnojamąjį turtą,
  kuria visuomenei naudingą veiklą vykdantis subjektas tiesiogiai nesiekia visuomenei naudingo tikslo;

Pataisa 5

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 5 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 5) | visuomenei naudingą veiklą vykdantis subjektas – narių neturintis fondas, siekiantis visuomeninės naudos, ir (arba) panašaus tikslo siekiantis juridinis asmuo, sukurtas pagal vienos iš valstybių narių teisę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

5)

visuomenei naudingą veiklą vykdantis subjektas – narių neturintis fondas, siekiantis visuomeninės naudos, ir (arba) panašaus tikslo siekiantis juridinis asmuo, sukurtas pagal vienos iš valstybių narių teisę;

| 5) | visuomenei naudingą veiklą vykdantis subjektas – narių neturintis fondas, siekiantis
  tik
  visuomeninės naudos, ir (arba) panašaus tikslo siekiantis juridinis asmuo, sukurtas pagal vienos iš valstybių narių teisę; |
| --- | --- |

5)

visuomenei naudingą veiklą vykdantis subjektas – narių neturintis fondas, siekiantis
  tik
  visuomeninės naudos, ir (arba) panašaus tikslo siekiantis juridinis asmuo, sukurtas pagal vienos iš valstybių narių teisę;

Pataisa 6

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | ba) | pagal 30 straipsnį paskirtų valdančiųjų direktorių pavardės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

ba)

pagal 30 straipsnį paskirtų valdančiųjų direktorių pavardės;

Pataisa 9

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies 2 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| Jis gali būti steigiamas tik
  tokiems tikslams
  , kuriems įgyvendinti neatšaukiamai skiriamas jo turtas: | Jis gali būti steigiamas tik
  vienam arba keliems iš tokių tikslų
  , kuriems įgyvendinti neatšaukiamai skiriamas jo turtas: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Jis gali būti steigiamas tik
  tokiems tikslams
  , kuriems įgyvendinti neatšaukiamai skiriamas jo turtas:

Jis gali būti steigiamas tik
  vienam arba keliems iš tokių tikslų
  , kuriems įgyvendinti neatšaukiamai skiriamas jo turtas:

Pataisa 7

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies 2 pastraipos s a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | sa) | parama terorizmo ir smurto aktų aukoms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

sa)

parama terorizmo ir smurto aktų aukoms;

Pataisa 8

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies 2 pastraipos s b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | sb) | religijų dialogo skatinimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

sb)

religijų dialogo skatinimas.

Pataisa 10

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Joks asmuo negali pasinaudoti Europos fondo lėšomis, kad gautų pernelyg didelę kompensaciją arba kad būtų padengtos išlaidos, kurios neatitinka visuomenei naudingo tikslo. Europos Fondas neįgyvendina savo visuomenei naudingo tikslo, jei jo lėšomis naudojasi tik ribotas skaičius asmenų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

2a.
     
  Joks asmuo negali pasinaudoti Europos fondo lėšomis, kad gautų pernelyg didelę kompensaciją arba kad būtų padengtos išlaidos, kurios neatitinka visuomenei naudingo tikslo. Europos Fondas neįgyvendina savo visuomenei naudingo tikslo, jei jo lėšomis naudojasi tik ribotas skaičius asmenų.

Pataisa 11

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| Registravimo metu Europos fondas veiklą vykdo arba pagal įstatus ketina vykdyti ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse. | Europos fondas veiklą vykdo arba bent pagal įstatus ketina vykdyti ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse.
  Jei registravimo metu Europos fondas tik savo įstatuose nurodo tikslą vykdyti veiklą ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse, jis tuo metu turi įtikinamai parodyti, kad ne vėliau kaip per dvejus metus jis pradės vykdyti veiklą ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse. Šis laiko apribojimas netaikomas tais atvejais, kai veiklą pradėti vėliau atrodo pagrįsta ir tinkama atsižvelgiant į tikslą, kurio siekia Europos fondas. Bet kokiu atveju Europos fondas privalo per savo gyvavimo laiką savo veiklą pradėti ir vykdyti ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Registravimo metu Europos fondas veiklą vykdo arba pagal įstatus ketina vykdyti ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse.

Europos fondas veiklą vykdo arba bent pagal įstatus ketina vykdyti ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse.
  Jei registravimo metu Europos fondas tik savo įstatuose nurodo tikslą vykdyti veiklą ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse, jis tuo metu turi įtikinamai parodyti, kad ne vėliau kaip per dvejus metus jis pradės vykdyti veiklą ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse. Šis laiko apribojimas netaikomas tais atvejais, kai veiklą pradėti vėliau atrodo pagrįsta ir tinkama atsižvelgiant į tikslą, kurio siekia Europos fondas. Bet kokiu atveju Europos fondas privalo per savo gyvavimo laiką savo veiklą pradėti ir vykdyti ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse.

Pataisa 12

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 2.   Europos fondas turi turto, kurio vertė yra mažiausiai 25 000  EUR. | 2.   Europos fondas turi turto, kurio vertė yra mažiausiai 25 000  EUR.
  Jis šį minimalų turtą išlaiko visą savo gyvavimo laiką, išskyrus atvejus, kai pagal 12 straipsnio 2 dalį yra įsteigtas apibrėžtam laikotarpiui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

2.   Europos fondas turi turto, kurio vertė yra mažiausiai 25 000  EUR.

2.   Europos fondas turi turto, kurio vertė yra mažiausiai 25 000  EUR.
  Jis šį minimalų turtą išlaiko visą savo gyvavimo laiką, išskyrus atvejus, kai pagal 12 straipsnio 2 dalį yra įsteigtas apibrėžtam laikotarpiui.

Pataisa 13

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | Europos fondas 70 proc. finansiniais metais gautų pajamų išleidžia per tolesnius ketverius metus, išskyrus atvejus, kai įstatuose nurodomas konkretus projektas, kuris bus vykdomas tolesnius šešerius metus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Europos fondas 70 proc. finansiniais metais gautų pajamų išleidžia per tolesnius ketverius metus, išskyrus atvejus, kai įstatuose nurodomas konkretus projektas, kuris bus vykdomas tolesnius šešerius metus.

Pataisa 14

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 2.   Europos fondas steigiamas neribotam laikui arba, jei tai aiškiai nurodoma įstatuose, apibrėžtam ne mažiau kaip
  dvejų
  metų laikotarpiui. | 2.   Europos fondas steigiamas neribotam laikui arba, jei tai aiškiai nurodoma įstatuose, apibrėžtam ne mažiau kaip
  ketverių metų
  laikotarpiui
  . Kai ribotas laikotarpis tinka Europos fondo tikslams pasiekti ir tai yra pagrįstai motyvuota, Europos fondas gali būti steigiamas ne trumpesniam kaip dvejų metų laikotarpiui
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

2.   Europos fondas steigiamas neribotam laikui arba, jei tai aiškiai nurodoma įstatuose, apibrėžtam ne mažiau kaip
  dvejų
  metų laikotarpiui.

2.   Europos fondas steigiamas neribotam laikui arba, jei tai aiškiai nurodoma įstatuose, apibrėžtam ne mažiau kaip
  ketverių metų
  laikotarpiui
  . Kai ribotas laikotarpis tinka Europos fondo tikslams pasiekti ir tai yra pagrįstai motyvuota, Europos fondas gali būti steigiamas ne trumpesniam kaip dvejų metų laikotarpiui
  .

Pataisa 15

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | da) | informacija apie procedūras, pagal kurias laikantis Direktyvos 2009/38/EB nustatoma darbuotojų dalyvavimo tvarka. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

da)

informacija apie procedūras, pagal kurias laikantis Direktyvos 2009/38/EB nustatoma darbuotojų dalyvavimo tvarka.

Pataisa 16

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 3.   Kiekviena kompetentinga institucija prašymą dėl susijungimo nagrinėja laikydamasi tos pačios tvarkos ir principų, kurie taikomi nagrinėjant prašymą dėl susijungimo, kuriuo įsteigiamas nacionalinis visuomenei naudingą veiklą vykdantis subjektas. | 3.   Kiekviena kompetentinga institucija prašymą dėl susijungimo nagrinėja laikydamasi tos pačios tvarkos ir principų, kurie taikomi nagrinėjant prašymą dėl susijungimo, kuriuo įsteigiamas nacionalinis visuomenei naudingą veiklą vykdantis subjektas.
  Atsakinga institucija prašymą dėl tarpvalstybinio susijungimo privalo atsisakyti patenkinti tik tuo atveju, kai 2 dalyje nurodyti dokumentai neatitinka šio reglamento arba nepakankamai apsaugomos kreditorių ir darbuotojų teisės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

3.   Kiekviena kompetentinga institucija prašymą dėl susijungimo nagrinėja laikydamasi tos pačios tvarkos ir principų, kurie taikomi nagrinėjant prašymą dėl susijungimo, kuriuo įsteigiamas nacionalinis visuomenei naudingą veiklą vykdantis subjektas.

3.   Kiekviena kompetentinga institucija prašymą dėl susijungimo nagrinėja laikydamasi tos pačios tvarkos ir principų, kurie taikomi nagrinėjant prašymą dėl susijungimo, kuriuo įsteigiamas nacionalinis visuomenei naudingą veiklą vykdantis subjektas.
  Atsakinga institucija prašymą dėl tarpvalstybinio susijungimo privalo atsisakyti patenkinti tik tuo atveju, kai 2 dalyje nurodyti dokumentai neatitinka šio reglamento arba nepakankamai apsaugomos kreditorių ir darbuotojų teisės.

Pataisa 17

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 1.   Europos fondas gali būti steigiamas pertvarkant teisėtai valstybėje narėje įsisteigusį visuomenei naudingą veiklą vykdantį subjektą, jei tai
  leidžiama
  pagal
  pertvarkomo
  subjekto įstatus. | 1.   Europos fondas gali būti steigiamas pertvarkant teisėtai valstybėje narėje įsisteigusį visuomenei naudingą veiklą vykdantį subjektą, jei tai
  aiškiai nedraudžiama
  pagal
  to
  subjekto įstatus
  ir neprieštarauja steigėjo valiai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

1.   Europos fondas gali būti steigiamas pertvarkant teisėtai valstybėje narėje įsisteigusį visuomenei naudingą veiklą vykdantį subjektą, jei tai
  leidžiama
  pagal
  pertvarkomo
  subjekto įstatus.

1.   Europos fondas gali būti steigiamas pertvarkant teisėtai valstybėje narėje įsisteigusį visuomenei naudingą veiklą vykdantį subjektą, jei tai
  aiškiai nedraudžiama
  pagal
  to
  subjekto įstatus
  ir neprieštarauja steigėjo valiai
  .

Pataisa 18

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 3.   Kompetentinga institucija prašymą dėl pertvarkymo nagrinėja laikydamasi tos pačios tvarkos ir principų, kurie būtų taikomi nagrinėjant prašymą pakeisti visuomenei naudingą veiklą vykdančio subjekto įstatus. | 3.   Kompetentinga institucija prašymą dėl pertvarkymo nagrinėja laikydamasi tos pačios tvarkos ir principų, kurie būtų taikomi nagrinėjant prašymą pakeisti visuomenei naudingą veiklą vykdančio subjekto įstatus.
  Atsakinga institucija prašymą dėl pertvarkymo privalo atsisakyti patenkinti tik tuo atveju, kai 2 dalyje nurodyti dokumentai neatitinka šio reglamento arba nepakankamai apsaugomos kreditorių ir darbuotojų teisės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

3.   Kompetentinga institucija prašymą dėl pertvarkymo nagrinėja laikydamasi tos pačios tvarkos ir principų, kurie būtų taikomi nagrinėjant prašymą pakeisti visuomenei naudingą veiklą vykdančio subjekto įstatus.

3.   Kompetentinga institucija prašymą dėl pertvarkymo nagrinėja laikydamasi tos pačios tvarkos ir principų, kurie būtų taikomi nagrinėjant prašymą pakeisti visuomenei naudingą veiklą vykdančio subjekto įstatus.
  Atsakinga institucija prašymą dėl pertvarkymo privalo atsisakyti patenkinti tik tuo atveju, kai 2 dalyje nurodyti dokumentai neatitinka šio reglamento arba nepakankamai apsaugomos kreditorių ir darbuotojų teisės.

Pataisa 19

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 1.   Kai galiojančiais įstatais nebegalima tinkamai užtikrinti Europos fondo veikimo, valdyba gali priimti sprendimą įstatus iš dalies pakeisti. | 1.   Kai galiojančiais įstatais nebegalima tinkamai užtikrinti Europos fondo veikimo, valdyba gali priimti sprendimą įstatus iš dalies pakeisti.
  Jei pagal 31 straipsnį į Europos fondą įeina kiti organai, jie turi dalyvauti priimant sprendimus dėl įstatų pakeitimų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

1.   Kai galiojančiais įstatais nebegalima tinkamai užtikrinti Europos fondo veikimo, valdyba gali priimti sprendimą įstatus iš dalies pakeisti.

1.   Kai galiojančiais įstatais nebegalima tinkamai užtikrinti Europos fondo veikimo, valdyba gali priimti sprendimą įstatus iš dalies pakeisti.
  Jei pagal 31 straipsnį į Europos fondą įeina kiti organai, jie turi dalyvauti priimant sprendimus dėl įstatų pakeitimų.

Pataisa 20

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| g) | steigiančiųjų organizacijų, kurios yra juridiniai asmenys, pavadinimai, tikslai ir
  adresai
  arba panaši susijusi informacija apie viešąsias įstaigas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

g)

steigiančiųjų organizacijų, kurios yra juridiniai asmenys, pavadinimai, tikslai ir
  adresai
  arba panaši susijusi informacija apie viešąsias įstaigas;

| g) | steigėjų vardai, pavardės ir adresai, jei steigėjai yra fiziniai asmenys;
  steigiančiųjų organizacijų, kurios yra juridiniai asmenys, pavadinimai, tikslai ir
  buveinės
  arba panaši susijusi informacija apie viešąsias įstaigas; |
| --- | --- |

g)

steigėjų vardai, pavardės ir adresai, jei steigėjai yra fiziniai asmenys;
  steigiančiųjų organizacijų, kurios yra juridiniai asmenys, pavadinimai, tikslai ir
  buveinės
  arba panaši susijusi informacija apie viešąsias įstaigas;

Pataisa 21

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Europos fondas gali būti įregistruotas tik pateikus įrodymą, kad bus laikomasi šio reglamento V skyriuje nustatytų pareigų, susijusių su darbuotojų dalyvavimu Europos fondo veikloje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

2a.
     
  Europos fondas gali būti įregistruotas tik pateikus įrodymą, kad bus laikomasi šio reglamento V skyriuje nustatytų pareigų, susijusių su darbuotojų dalyvavimu Europos fondo veikloje.

Pataisa 22

Pasiūlymas dėl reglamento

32 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 1.   Jeigu steigėjas ir kiti valdybos nariai verslo, šeimos ar kitokiais ryšiais yra susiję su steigėju arba vienas su kitu ir jeigu dėl to
  kyla ar
  galėtų kilti interesų konfliktas, varžantis jų sprendimų laisvę, jie negali sudaryti valdybos daugumos. | 1.   Jeigu steigėjas ir kiti valdybos nariai verslo, šeimos ar kitokiais ryšiais yra susiję su steigėju arba vienas su kitu ir jeigu dėl to galėtų kilti interesų konfliktas, varžantis jų sprendimų laisvę, jie negali sudaryti valdybos daugumos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

1.   Jeigu steigėjas ir kiti valdybos nariai verslo, šeimos ar kitokiais ryšiais yra susiję su steigėju arba vienas su kitu ir jeigu dėl to
  kyla ar
  galėtų kilti interesų konfliktas, varžantis jų sprendimų laisvę, jie negali sudaryti valdybos daugumos.

1.   Jeigu steigėjas ir kiti valdybos nariai verslo, šeimos ar kitokiais ryšiais yra susiję su steigėju arba vienas su kitu ir jeigu dėl to galėtų kilti interesų konfliktas, varžantis jų sprendimų laisvę, jie negali sudaryti valdybos daugumos.

Pataisa 23

Pasiūlymas dėl reglamento

32 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 3.   Jokia
  tiesioginė ar netiesioginė
  nauda negali būti skiriama steigėjui, valdybos ar stebėtojų tarybos nariams, valdantiesiems direktoriams ar auditoriui arba teikiama asmeniui, kuris su jais susijęs verslo ar artimais šeimos ryšiais, nebent ji būtų skiriama už jų Europos fonde atliekamas pareigas. | 3.   Jokia nauda negali būti skiriama steigėjui, valdybos ar stebėtojų tarybos nariams, valdantiesiems direktoriams ar auditoriui arba teikiama asmeniui, kuris su jais susijęs verslo ar artimais šeimos ryšiais, nebent ji būtų skiriama už jų Europos fonde atliekamas pareigas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

3.   Jokia
  tiesioginė ar netiesioginė
  nauda negali būti skiriama steigėjui, valdybos ar stebėtojų tarybos nariams, valdantiesiems direktoriams ar auditoriui arba teikiama asmeniui, kuris su jais susijęs verslo ar artimais šeimos ryšiais, nebent ji būtų skiriama už jų Europos fonde atliekamas pareigas.

3.   Jokia nauda negali būti skiriama steigėjui, valdybos ar stebėtojų tarybos nariams, valdantiesiems direktoriams ar auditoriui arba teikiama asmeniui, kuris su jais susijęs verslo ar artimais šeimos ryšiais, nebent ji būtų skiriama už jų Europos fonde atliekamas pareigas.

Pataisa 24

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 2 dalis 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 2.   Per šešis mėnesius nuo finansinių metų pabaigos Europos fondas parengia metines finansines ataskaitas bei metinę veiklos ataskaitą ir pateikia jas kompetentingai nacionalinei registro tarnybai bei priežiūros institucijai. | Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

2.   Per šešis mėnesius nuo finansinių metų pabaigos Europos fondas parengia metines finansines ataskaitas bei metinę veiklos ataskaitą ir pateikia jas kompetentingai nacionalinei registro tarnybai bei priežiūros institucijai.

Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.

Pataisa 25

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 4.   Europos fondo metinių finansinių ataskaitų auditą atlieka vienas arba daugiau asmenų, patvirtintų atlikti teisės aktų nustatytą auditą vadovaujantis pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/43/EB priimtomis nacionalinėmis taisyklėmis. | 4.   Europos fondo metinių finansinių ataskaitų auditą atlieka vienas arba daugiau asmenų, patvirtintų atlikti teisės aktų nustatytą auditą vadovaujantis pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/43/EB priimtomis nacionalinėmis taisyklėmis, jeigu Europos fondas viršija vieną iš nurodytų kriterijų: |
| | a) | metines 2 mln. EUR pajamas arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

4.   Europos fondo metinių finansinių ataskaitų auditą atlieka vienas arba daugiau asmenų, patvirtintų atlikti teisės aktų nustatytą auditą vadovaujantis pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/43/EB priimtomis nacionalinėmis taisyklėmis.

4.   Europos fondo metinių finansinių ataskaitų auditą atlieka vienas arba daugiau asmenų, patvirtintų atlikti teisės aktų nustatytą auditą vadovaujantis pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/43/EB priimtomis nacionalinėmis taisyklėmis, jeigu Europos fondas viršija vieną iš nurodytų kriterijų:

a)

metines 2 mln. EUR pajamas arba

| b) | 200 000  EUR turtą, arba |
| --- | --- |

b)

200 000  EUR turtą, arba

| c) | vidutinį 50 darbuotojų skaičių per finansinius metus. |
| --- | --- |

c)

vidutinį 50 darbuotojų skaičių per finansinius metus.

Nė vieno iš šių kriterijų neviršijančius Europos fondus vietoje auditoriaus gali tikrinti nepriklausomas tikrintojas.

Pataisa 26

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 5.   Tinkamai valdybos patvirtintos metinės finansinės ataskaitos (su asmens, atsakingo už finansinių ataskaitų auditą, išvada) ir veiklos ataskaita paviešinamos. | 5.   Tinkamai valdybos patvirtintos metinės finansinės ataskaitos ir veiklos ataskaita paviešinamos.
  Asmens, atsakingo už finansinių ataskaitų auditą, išvada paviešinama pagal valstybės narės, kurioje yra buveinė, taisykles. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

5.   Tinkamai valdybos patvirtintos metinės finansinės ataskaitos (su asmens, atsakingo už finansinių ataskaitų auditą, išvada) ir veiklos ataskaita paviešinamos.

5.   Tinkamai valdybos patvirtintos metinės finansinės ataskaitos ir veiklos ataskaita paviešinamos.
  Asmens, atsakingo už finansinių ataskaitų auditą, išvada paviešinama pagal valstybės narės, kurioje yra buveinė, taisykles.

Pataisa 27

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| Europos fondo registruotoji buveinė
  ir jos
  centrinė administracija
  arba
  pagrindinė veiklos vieta yra Europos Sąjungoje. | Europos fondo registruotoji buveinė yra Europos Sąjungoje,
  toje pačioje valstybėje narėje, kurioje yra
  centrinė administracija
  ar
  pagrindinė veiklos vieta
  . Europos fondas vykdo veiklą bent dviejose valstybėse narėse, įskaitant jam būdingą veiklą valstybėje narėje, kurioje yra jo registruotoji buveinė ir centrinė administracija, tačiau jis gali vykdyti veiklą ir už ES ribų
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Europos fondo registruotoji buveinė
  ir jos
  centrinė administracija
  arba
  pagrindinė veiklos vieta yra Europos Sąjungoje.

Europos fondo registruotoji buveinė yra Europos Sąjungoje,
  toje pačioje valstybėje narėje, kurioje yra
  centrinė administracija
  ar
  pagrindinė veiklos vieta
  . Europos fondas vykdo veiklą bent dviejose valstybėse narėse, įskaitant jam būdingą veiklą valstybėje narėje, kurioje yra jo registruotoji buveinė ir centrinė administracija, tačiau jis gali vykdyti veiklą ir už ES ribų
  .

Pataisa 28

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 2 dalies e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | ea) | galimos perkėlimo pasekmės darbuotojų dalyvavimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

ea)

galimos perkėlimo pasekmės darbuotojų dalyvavimui.

Pataisa 29

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 5 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| Priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija gali neleisti perkelti registruotosios buveinės tik jei nesilaikoma ankstesnėje pastraipoje nurodytų sąlygų. | Priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija gali neleisti perkelti registruotosios buveinės tik jei nesilaikoma ankstesnėje pastraipoje nurodytų sąlygų;
  ji taip pat neleidžia perkelti registruotosios buveinės, jeigu nepakankamai apsaugomos kreditorių ir darbuotojų teisės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija gali neleisti perkelti registruotosios buveinės tik jei nesilaikoma ankstesnėje pastraipoje nurodytų sąlygų.

Priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija gali neleisti perkelti registruotosios buveinės tik jei nesilaikoma ankstesnėje pastraipoje nurodytų sąlygų;
  ji taip pat neleidžia perkelti registruotosios buveinės, jeigu nepakankamai apsaugomos kreditorių ir darbuotojų teisės.

Pataisa 30

Pasiūlymas dėl reglamento

38 straipsnio 2 dalies 1 ir 2 pastraipos

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| Europos fonde
  , kuriame dirba iki 200 darbuotojų,
  Europos darbo
  tarybą sudaro
  ne mažiau kaip
  20
  darbuotojų, dirbančių ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse, arba jų atstovų prašymu. | Europos fonde Europos darbo
  taryba sudaroma
  ne mažiau kaip
  10 %
  darbuotojų, dirbančių ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse, arba jų atstovų prašymu. |
| Europos fonde, kuriame dirba daugiau kaip 200 darbuotojų, Europos darbo tarybą sudaro ne mažiau kaip 10 % darbuotojų, dirbančių ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse, arba jų atstovų prašymu. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Europos fonde
  , kuriame dirba iki 200 darbuotojų,
  Europos darbo
  tarybą sudaro
  ne mažiau kaip
  20
  darbuotojų, dirbančių ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse, arba jų atstovų prašymu.

Europos fonde Europos darbo
  taryba sudaroma
  ne mažiau kaip
  10 %
  darbuotojų, dirbančių ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse, arba jų atstovų prašymu.

Europos fonde, kuriame dirba daugiau kaip 200 darbuotojų, Europos darbo tarybą sudaro ne mažiau kaip 10 % darbuotojų, dirbančių ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse, arba jų atstovų prašymu.

Pataisa 31

Pasiūlymas dėl reglamento

38 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| Sudarant Europos darbo tarybą taikomos nacionalinės priemonės, kuriomis įtvirtinami Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/38/EB I priedo 1 punkto a–e papunkčiuose išdėstyti papildomi reikalavimai. | Sudarant Europos darbo tarybą taikomos
  Direktyvos 2009/38/EB 5 ir 6 straipsnio nuostatos ir
  nacionalinės priemonės, kuriomis įtvirtinami Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/38/EB I priedo 1 punkto a–e papunkčiuose išdėstyti papildomi reikalavimai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Sudarant Europos darbo tarybą taikomos nacionalinės priemonės, kuriomis įtvirtinami Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/38/EB I priedo 1 punkto a–e papunkčiuose išdėstyti papildomi reikalavimai.

Sudarant Europos darbo tarybą taikomos
  Direktyvos 2009/38/EB 5 ir 6 straipsnio nuostatos ir
  nacionalinės priemonės, kuriomis įtvirtinami Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/38/EB I priedo 1 punkto a–e papunkčiuose išdėstyti papildomi reikalavimai.

Pataisa 32

Pasiūlymas dėl reglamento

38 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 3.
     
  Europos fondo oficialioje savanoriškoje veikloje ilgą laiką dalyvaujančių savanorių atstovams Europos darbo taryboje suteikiamas stebėtojo statusas. Tokių atstovų yra ne mažiau kaip po vieną iš kiekvienos valstybės narės, kurioje yra ne mažiau kaip 10 tokių savanorių. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

3.
     
  Europos fondo oficialioje savanoriškoje veikloje ilgą laiką dalyvaujančių savanorių atstovams Europos darbo taryboje suteikiamas stebėtojo statusas. Tokių atstovų yra ne mažiau kaip po vieną iš kiekvienos valstybės narės, kurioje yra ne mažiau kaip 10 tokių savanorių.

Išbraukta.

Pataisa 33

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 2.   Visiškai atsiskaičius su Europos fondo kreditoriais visas likęs Europos fondo turtas perduodamas kitam visuomenei naudingą veiklą vykdančiam subjektui, siekiančiam panašaus visuomenei naudingo tikslo, arba naudojamas visuomenei naudingiems tikslams, panašiausiems į tuos, kuriems įgyvendinti Europos fondas buvo sukurtas. | 2.   Visiškai atsiskaičius su Europos fondo kreditoriais visas likęs Europos fondo turtas perduodamas kitam visuomenei naudingą veiklą vykdančiam subjektui,
  kurio buveinė yra toje pačioje valstybėje narėje, kurioje Europos fondas registruotas,
  siekiančiam panašaus visuomenei naudingo tikslo, arba naudojamas visuomenei naudingiems tikslams, panašiausiems į tuos, kuriems įgyvendinti Europos fondas buvo sukurtas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

2.   Visiškai atsiskaičius su Europos fondo kreditoriais visas likęs Europos fondo turtas perduodamas kitam visuomenei naudingą veiklą vykdančiam subjektui, siekiančiam panašaus visuomenei naudingo tikslo, arba naudojamas visuomenei naudingiems tikslams, panašiausiems į tuos, kuriems įgyvendinti Europos fondas buvo sukurtas.

2.   Visiškai atsiskaičius su Europos fondo kreditoriais visas likęs Europos fondo turtas perduodamas kitam visuomenei naudingą veiklą vykdančiam subjektui,
  kurio buveinė yra toje pačioje valstybėje narėje, kurioje Europos fondas registruotas,
  siekiančiam panašaus visuomenei naudingo tikslo, arba naudojamas visuomenei naudingiems tikslams, panašiausiems į tuos, kuriems įgyvendinti Europos fondas buvo sukurtas.

Pataisa 34

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| Kiekviena valstybė narė paskiria
  priežiūros instituciją, kuri vykdys
  toje valstybėje narėje įregistruotų Europos fondų priežiūrą, ir apie tai praneša Komisijai. | Kiekviena valstybė narė paskiria
  vieną ar daugiau savo pasirinktų institucijų, kurios atsako už veiksmingą
  toje valstybėje narėje įregistruotų Europos fondų priežiūrą, ir apie tai praneša Komisijai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Kiekviena valstybė narė paskiria
  priežiūros instituciją, kuri vykdys
  toje valstybėje narėje įregistruotų Europos fondų priežiūrą, ir apie tai praneša Komisijai.

Kiekviena valstybė narė paskiria
  vieną ar daugiau savo pasirinktų institucijų, kurios atsako už veiksmingą
  toje valstybėje narėje įregistruotų Europos fondų priežiūrą, ir apie tai praneša Komisijai.

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 187.

(2)  2006 m. rink., p. I-8203.

(3)  2009 m. rink., p. I-359.

(4)  2011 m. rink., p. I-497.

(5)  OL L 158, 2004 4 30, p. 77.

(6)  OL C 351, 2012 11 15, p. 57.

(7)  OL C 17, 2013 1 19, p. 81.

(8)  OL L 122, 2009 5 16, p. 28.

(9)  OL L 207, 2003 8 18, p. 1.

(10)  OL L 294, 2001 11 10, p. 22.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/24

---

P7_TA(2013)0300

Mėlynasis augimas. Tvaraus jūrų sektoriaus augimo, jūrų transporto ir Sąjungos turizmo pagerinimas

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento rezoliucija „Mėlynasis augimas. Tvaraus augimo ES jūrų, jūrų transporto ir turizmo sektoriuose skatinimas“ (2012/2297(INI))

(2016/C 075/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „Mėlynasis augimas. Tvaraus jūrų ir jūrininkystės sektoriaus augimo galimybės“ (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „Mėlynasis augimas. Tvaraus jūrų ir jūrininkystės sektoriaus augimo galimybės“ (COM(2012)0494),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 11 d. Komisijos ataskaitą „ES integruotos jūrų politikos pažanga“ (COM(2012)0491) ir Komisijos tarnybų lydimąjį darbinį dokumentą (SWD(2012)0255), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 11 d. Komisijos ataskaitą „ES integruotos jūrų politikos pažanga“ (COM(2012)0491) ir Komisijos tarnybų lydimąjį darbinį dokumentą (SWD(2012)0255),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 8 d. Limasolio deklaraciją dėl jūrų ir jūrininkystės darbotvarkės siekiant ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 8 d. Limasolio deklaraciją dėl jūrų ir jūrininkystės darbotvarkės siekiant ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, įsigaliojusią 1994 m. lapkričio 16 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, įsigaliojusią 1994 m. lapkričio 16 d.,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatoma jūrų erdvės planavimo ir integruoto pakrančių zonų valdymo sistema (COM(2013)0133), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatoma jūrų erdvės planavimo ir integruoto pakrančių zonų valdymo sistema (COM(2013)0133),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 31 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „ES politikos, teisės aktų ir iniciatyvų, susijusių su jūrų šiukšlinimu, apžvalga“ (SWD(2012)0365), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 31 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „ES politikos, teisės aktų ir iniciatyvų, susijusių su jūrų šiukšlinimu, apžvalga“ (SWD(2012)0365),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugpjūčio 29 d. Komisijos žaliąją knygą „Žinios apie jūrą 2020 m. – nuo jūros dugno kartografavimo iki procesų vandenynuose numatymo“ (COM(2012)0473), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugpjūčio 29 d. Komisijos žaliąją knygą „Žinios apie jūrą 2020 m. – nuo jūros dugno kartografavimo iki procesų vandenynuose numatymo“ (COM(2012)0473),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 28 d. Komisijos baltąją knygą „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 28 d. Komisijos baltąją knygą „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (COM(2011)0144),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 30 d. Komisijos komunikatą „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 30 d. Komisijos komunikatą „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (COM(2010)0352),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. sausio 21 d. Komisijos komunikatą „Komunikatas ir veiksmų planas, kuriais siekiama sukurti Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių“ (COM(2009)0010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. sausio 21 d. Komisijos komunikatą „Komunikatas ir veiksmų planas, kuriais siekiama sukurti Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių“ (COM(2009)0010),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 10 d. Komisijos komunikatą „Integruota jūrų politika Europos Sąjungai“ (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 10 d. Komisijos komunikatą „Integruota jūrų politika Europos Sąjungai“ (COM(2007)0575),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 7 d. Komisijos žaliąją knygą „Link Europos Sąjungos būsimos jūrų politikos: Europos vandenynų ir jūrų vizija“ (COM(2006)0275), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 7 d. Komisijos žaliąją knygą „Link Europos Sąjungos būsimos jūrų politikos: Europos vandenynų ir jūrų vizija“ (COM(2006)0275),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl turistų lankomiausio žemyno – Europos (nauja turizmo politika) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl turistų lankomiausio žemyno – Europos (nauja turizmo politika) (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl integruotos jūrų politikos (IJP). Padarytos pažangos vertinimas ir nauji uždaviniai (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl integruotos jūrų politikos (IJP). Padarytos pažangos vertinimas ir nauji uždaviniai (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos jūrų transporto politikos strateginių tikslų ir rekomendacijų iki 2018 m. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos jūrų transporto politikos strateginių tikslų ir rekomendacijų iki 2018 m. (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl turizmo poveikio pakrančių regionuose regioninės plėtros aspektų (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl turizmo poveikio pakrančių regionuose regioninės plėtros aspektų (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl integruotos jūrų politikos Europos Sąjungai (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl integruotos jūrų politikos Europos Sąjungai (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl būsimosios Europos Sąjungos jūrų politikos: Europos vandenynų ir jūrų vizija (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl būsimosios Europos Sąjungos jūrų politikos: Europos vandenynų ir jūrų vizija (6),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Mėlynojo augimo ir Tvaraus jūrų ir jūrininkystės sektoriaus augimo galimybių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Mėlynojo augimo ir Tvaraus jūrų ir jūrininkystės sektoriaus augimo galimybių,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 31 d. Regionų komiteto nuomonę dėl Mėlynojo augimo ir Tvaraus jūrų ir jūrininkystės sektoriaus augimo galimybių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 31 d. Regionų komiteto nuomonę dėl Mėlynojo augimo ir Tvaraus jūrų ir jūrininkystės sektoriaus augimo galimybių,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto bei Žuvininkystės komiteto nuomones (A7-0209/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto bei Žuvininkystės komiteto nuomones (A7-0209/2013),

| A. | kadangi daugiau kaip 70 proc. žemės paviršiaus dengia vandenynai ir jūros, galintys atlikti vieną iš pagrindinių vaidmenų sprendžiant ilgalaikes ES problemas, pvz., kovojant su klimato kaita ir siekiant pasaulinio konkurencingumo; |
| --- | --- |

A.

kadangi daugiau kaip 70 proc. žemės paviršiaus dengia vandenynai ir jūros, galintys atlikti vieną iš pagrindinių vaidmenų sprendžiant ilgalaikes ES problemas, pvz., kovojant su klimato kaita ir siekiant pasaulinio konkurencingumo;

| B. | kadangi Europos Sąjunga turi šešias didžiąsias pakrančių zonas (Atlanto, Šiaurės jūros, Baltijos jūros, Juodosios jūros, Viduržemio jūros ir atokiausių regionų), kurios tarpusavyje skiriasi savo teritoriniais ištekliais ir vykdomos veiklos rūšimis; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjunga turi šešias didžiąsias pakrančių zonas (Atlanto, Šiaurės jūros, Baltijos jūros, Juodosios jūros, Viduržemio jūros ir atokiausių regionų), kurios tarpusavyje skiriasi savo teritoriniais ištekliais ir vykdomos veiklos rūšimis;

| C. | kadangi apie pusė Europos gyventojų gyvena palei maždaug 89 000 km Europos pakrančių, todėl svarbu, kad regionų ir vietos valdžios institucijos įgyvendindamos viešąją politiką atsižvelgtų į šį demografinį spaudimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi apie pusė Europos gyventojų gyvena palei maždaug 89 000 km Europos pakrančių, todėl svarbu, kad regionų ir vietos valdžios institucijos įgyvendindamos viešąją politiką atsižvelgtų į šį demografinį spaudimą;

| D. | kadangi tikimasi, jog vystantis technologijoms ir ieškant naujų tvaraus ekonomikos augimo šaltinių jūrų ekonomika iki 2020 m. išsiplės iki 590 mlrd. EUR, joje bus iš viso sukurta 7 mln. darbo vietų; |
| --- | --- |

D.

kadangi tikimasi, jog vystantis technologijoms ir ieškant naujų tvaraus ekonomikos augimo šaltinių jūrų ekonomika iki 2020 m. išsiplės iki 590 mlrd. EUR, joje bus iš viso sukurta 7 mln. darbo vietų;

| E. | kadangi tikėtina žmogaus veiklos plėtra vyks trapioje jūrų aplinkoje, kurioje tik 10 proc. jūrų buveinių ir 2 proc. jūrų augalų ir gyvūnų rūšių yra sveikos, o tai rodo, kad jūrų ekonominė veikla neturėtų pakenti jūrų tvarumui; |
| --- | --- |

E.

kadangi tikėtina žmogaus veiklos plėtra vyks trapioje jūrų aplinkoje, kurioje tik 10 proc. jūrų buveinių ir 2 proc. jūrų augalų ir gyvūnų rūšių yra sveikos, o tai rodo, kad jūrų ekonominė veikla neturėtų pakenti jūrų tvarumui;

| F. | kadangi, atsižvelgiant į tai, kad sveika ir produktyvi ekosistema yra būtina siekiant sukurti tvarią ir konkurencingą mėlynąją ekonomiką, investicijos į gamtos turtus ir į žmogiškąjį kapitalą yra esminės siekiant išspręsti problemas, visų pirma susijusias su žmogaus veiklos ekonominiu ir socialiniu tvarumu, geros ekologinės būklės užtikrinimu bei prisitaikymu prie klimato kaitos norint kovoti su pakrančių erozija, jūrų rūgštėjimu ir išsaugoti biologinę įvairovę; |
| --- | --- |

F.

kadangi, atsižvelgiant į tai, kad sveika ir produktyvi ekosistema yra būtina siekiant sukurti tvarią ir konkurencingą mėlynąją ekonomiką, investicijos į gamtos turtus ir į žmogiškąjį kapitalą yra esminės siekiant išspręsti problemas, visų pirma susijusias su žmogaus veiklos ekonominiu ir socialiniu tvarumu, geros ekologinės būklės užtikrinimu bei prisitaikymu prie klimato kaitos norint kovoti su pakrančių erozija, jūrų rūgštėjimu ir išsaugoti biologinę įvairovę;

| G. | kadangi intensyvaus mėlynojo augimo teritorijų poveikio aplinkai mastas ir apimtis yra nežinomi ir šis poveikis gali būti žalingas, nes mūsų žinios apie jūrų ekosistemų sudėtingumą ribotos, ir kadangi priimant atitinkamus sprendimus būtina vadovautis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 191 straipsnio 2 dalyje įtvirtintu atsargumo principu; |
| --- | --- |

G.

kadangi intensyvaus mėlynojo augimo teritorijų poveikio aplinkai mastas ir apimtis yra nežinomi ir šis poveikis gali būti žalingas, nes mūsų žinios apie jūrų ekosistemų sudėtingumą ribotos, ir kadangi priimant atitinkamus sprendimus būtina vadovautis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 191 straipsnio 2 dalyje įtvirtintu atsargumo principu;

| H. | kadangi pakrančių ir jūrų politikos sektorius turėtų būti įtrauktas į 2014–2020 m. programavimo laikotarpio bendrąją sistemą bei orientuotis į strategijoje „Europa 2020“ nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

H.

kadangi pakrančių ir jūrų politikos sektorius turėtų būti įtrauktas į 2014–2020 m. programavimo laikotarpio bendrąją sistemą bei orientuotis į strategijoje „Europa 2020“ nustatytus tikslus;

| I. | kadangi siekiant pažangaus, tvaraus ir integruoto pakrančių ir salų vietovių augimo, būtina tiksli šių vietovių sisteminių ir struktūrinių silpnųjų vietų analizė; |
| --- | --- |

I.

kadangi siekiant pažangaus, tvaraus ir integruoto pakrančių ir salų vietovių augimo, būtina tiksli šių vietovių sisteminių ir struktūrinių silpnųjų vietų analizė;

| J. | kadangi ES salų sistemos išlaidos jūrų transportui yra gerokai didesnės už kitų ES pakrančių zonų išlaidas; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES salų sistemos išlaidos jūrų transportui yra gerokai didesnės už kitų ES pakrančių zonų išlaidas;

| K. | kadangi turizmo sezoniškumas smarkiai stabdo pakrančių ir salų regionų plėtrą ir reikia sukurti ad hoc strategiją šiam reiškiniui įveikti; |
| --- | --- |

K.

kadangi turizmo sezoniškumas smarkiai stabdo pakrančių ir salų regionų plėtrą ir reikia sukurti ad hoc strategiją šiam reiškiniui įveikti;

| L. | kadangi reikia koordinuoti makroregioninę strategiją ir atitinkamus veiksmų planus, skirtus Sąjungos jūrų baseinams; |
| --- | --- |

L.

kadangi reikia koordinuoti makroregioninę strategiją ir atitinkamus veiksmų planus, skirtus Sąjungos jūrų baseinams;

| M. | kadangi šis pranešimas yra Parlamento gairės, susijusios su tolesne mėlynojo augimo pažanga; |
| --- | --- |

M.

kadangi šis pranešimas yra Parlamento gairės, susijusios su tolesne mėlynojo augimo pažanga;

Bendroji sistema

| 1. | teigiamai vertina Komisijos komunikatą dėl mėlynojo augimo, kuriuo suformuojama strategijos „Europa 2020“ jūrų dimensija ir aiškiai išdėstomas jūrų ekonomikos potencialas kurti pažangų, tvarų ir integracinį augimą ir užimtumo galimybes; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina Komisijos komunikatą dėl mėlynojo augimo, kuriuo suformuojama strategijos „Europa 2020“ jūrų dimensija ir aiškiai išdėstomas jūrų ekonomikos potencialas kurti pažangų, tvarų ir integracinį augimą ir užimtumo galimybes;

| 2. | teigiamai vertina Komisijos ataskaitą „ES integruotos jūrų politikos pažanga“, primena, kad remia IJP, ir pabrėžia, kad šios politikos skatinimas tebėra pagrindinė priemonė mėlynajam augimui stiprinti; |
| --- | --- |

2.

teigiamai vertina Komisijos ataskaitą „ES integruotos jūrų politikos pažanga“, primena, kad remia IJP, ir pabrėžia, kad šios politikos skatinimas tebėra pagrindinė priemonė mėlynajam augimui stiprinti;

| 3. | pripažįsta, kad ateityje jūros ir vandenynai vis dažniau atliks esminį vaidmenį pasaulinio ekonomikos augimo srityje; mano, kad pagal strategiją „Mėlynasis augimas“, kuri sudaro dalį integruotos jūrų politikos, bus skatinamas sąveikos ir koordinuotos politikos vystymas ir taip kuriama Europos pridėtinė vertė ir prisidedama prie darbo vietų kūrimo jūrų sektoriuose; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad ateityje jūros ir vandenynai vis dažniau atliks esminį vaidmenį pasaulinio ekonomikos augimo srityje; mano, kad pagal strategiją „Mėlynasis augimas“, kuri sudaro dalį integruotos jūrų politikos, bus skatinamas sąveikos ir koordinuotos politikos vystymas ir taip kuriama Europos pridėtinė vertė ir prisidedama prie darbo vietų kūrimo jūrų sektoriuose;

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant padidinti Sąjungos jūrų ekonomikos sektorių konkurencingumą pasaulinėje rinkoje, vietos, regioninės, nacionalinės ir Europos valdžios institucijos privalo sukurti reikiamas sąlygas tausiam augimui, t. y. sukurti jūrų erdvės planavimo sistemas, atnaujinti infrastruktūrą, sudaryti sąlygas įgyti profesinių gebėjimų ir užtikrinti finansavimą; pabrėžia, kad svarbu dalytis informacija ir gerąja patirtimi įvairiais viešojo sektoriaus institucijų lygmenimis sukuriant konkrečią ES lygmens platformą; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant padidinti Sąjungos jūrų ekonomikos sektorių konkurencingumą pasaulinėje rinkoje, vietos, regioninės, nacionalinės ir Europos valdžios institucijos privalo sukurti reikiamas sąlygas tausiam augimui, t. y. sukurti jūrų erdvės planavimo sistemas, atnaujinti infrastruktūrą, sudaryti sąlygas įgyti profesinių gebėjimų ir užtikrinti finansavimą; pabrėžia, kad svarbu dalytis informacija ir gerąja patirtimi įvairiais viešojo sektoriaus institucijų lygmenimis sukuriant konkrečią ES lygmens platformą;

| 5. | atkreipia dėmesį, kad deramo finansavimo užsitikrinimas bus iššūkis mėlynojo augimo sektoriuje veikiančioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), todėl teigiamai vertina naująsias ES rizikos kapitalo fondų taisykles ir kitas panašias iniciatyvas, kuriomis bus pagerintas finansavimo prieinamumas mažosioms ir vidutinėms įmonėms; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį, kad deramo finansavimo užsitikrinimas bus iššūkis mėlynojo augimo sektoriuje veikiančioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), todėl teigiamai vertina naująsias ES rizikos kapitalo fondų taisykles ir kitas panašias iniciatyvas, kuriomis bus pagerintas finansavimo prieinamumas mažosioms ir vidutinėms įmonėms;

| 6. | mano, kad tuo metu, kai valstybės narės mažina viešąsias investicijas, skubiai reikia, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu deramas finansavimas būtų skiriamas vystymosi politikos priemonėms, o svarbiausia – daug kainuojantiems projektams, pvz., transporto, energetikos ir telekomunikacijų infrastruktūros projektams; ragina valstybes nares nukreipti turimas finansines priemones ir ES finansavimą į mėlynosios ekonomikos projektus; |
| --- | --- |

6.

mano, kad tuo metu, kai valstybės narės mažina viešąsias investicijas, skubiai reikia, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu deramas finansavimas būtų skiriamas vystymosi politikos priemonėms, o svarbiausia – daug kainuojantiems projektams, pvz., transporto, energetikos ir telekomunikacijų infrastruktūros projektams; ragina valstybes nares nukreipti turimas finansines priemones ir ES finansavimą į mėlynosios ekonomikos projektus;

| 7. | pabrėžia, kad svarbu atsižvelgti, ypač rengiant 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, į gelbėjamų valstybių narių, patiriančių vis daugiau sunkumų pradedant vykdyti daug kainuojančius projektus, taip į atokiausių ir salų regionų, kurie dėl savo gamtinių savybių susiduria su struktūriniais suvaržymais, konkrečius poreikius; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad svarbu atsižvelgti, ypač rengiant 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, į gelbėjamų valstybių narių, patiriančių vis daugiau sunkumų pradedant vykdyti daug kainuojančius projektus, taip į atokiausių ir salų regionų, kurie dėl savo gamtinių savybių susiduria su struktūriniais suvaržymais, konkrečius poreikius;

| 8. | pažymi, kad įvairios teritorijos ir konkrečiai salos, ypač atokiau nuo žemyno esančios Viduržemio jūros salos, yra paveiktos ekonomikos krizės, ir daugumoje jų susiklostė nepalanki socialinė padėtis; pabrėžia, kad salų atokumas nuo bendrosios rinkos lemia jų ūkio ir pramonės sąstingį bei gyventojų skaičiaus mažėjimą, todėl ES institucijos turi imtis specialių priemonių padėčiai taisyti; todėl primygtinai ragina Komisiją apsvarstyti galimybę steigti laisvąsias zonas kaip priemonę, kuri, sumažinus mokesčių naštą ir pritraukus tiesioginių užsienio investicijų, galėtų sustabdyti salų ūkio nuosmukį ir paskatinti jo augimą bei plėtrą; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad įvairios teritorijos ir konkrečiai salos, ypač atokiau nuo žemyno esančios Viduržemio jūros salos, yra paveiktos ekonomikos krizės, ir daugumoje jų susiklostė nepalanki socialinė padėtis; pabrėžia, kad salų atokumas nuo bendrosios rinkos lemia jų ūkio ir pramonės sąstingį bei gyventojų skaičiaus mažėjimą, todėl ES institucijos turi imtis specialių priemonių padėčiai taisyti; todėl primygtinai ragina Komisiją apsvarstyti galimybę steigti laisvąsias zonas kaip priemonę, kuri, sumažinus mokesčių naštą ir pritraukus tiesioginių užsienio investicijų, galėtų sustabdyti salų ūkio nuosmukį ir paskatinti jo augimą bei plėtrą;

| 9. | atkreipia ypatingą dėmesį į jūrų baseinams skirtų strategijų vaidmenį puoselėjant regioninį vystymąsi ir ekonominę, teritorinę ir socialinę sanglaudą, gaivinant Europos ekonomiką, skatinant visa apimantį mėlynąjį augimą ir saugant jūrų ir pakrančių biologinę įvairovę; ragina veiksmingai vystyti tokias strategijas, skirtas visiems Europos jūrų baseinams, susijusias su esamomis ir būsimomis makroregioninėmis strategijomis, ir skirti ES ir kitus tinkamus finansinius ir administracinius išteklius joms įgyvendinti; mano, kad būtina stiprinti regionų vaidmenį rengiant jūrų baseinų strategijas; šiuo atžvilgiu pripažįsta teritorinio ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo indėlį sprendžiant problemas, su kuriomis susiduria pakrančių ir jūrų regionai; |
| --- | --- |

9.

atkreipia ypatingą dėmesį į jūrų baseinams skirtų strategijų vaidmenį puoselėjant regioninį vystymąsi ir ekonominę, teritorinę ir socialinę sanglaudą, gaivinant Europos ekonomiką, skatinant visa apimantį mėlynąjį augimą ir saugant jūrų ir pakrančių biologinę įvairovę; ragina veiksmingai vystyti tokias strategijas, skirtas visiems Europos jūrų baseinams, susijusias su esamomis ir būsimomis makroregioninėmis strategijomis, ir skirti ES ir kitus tinkamus finansinius ir administracinius išteklius joms įgyvendinti; mano, kad būtina stiprinti regionų vaidmenį rengiant jūrų baseinų strategijas; šiuo atžvilgiu pripažįsta teritorinio ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo indėlį sprendžiant problemas, su kuriomis susiduria pakrančių ir jūrų regionai;

| 10. | palankiai vertina pažangą, padarytą įgyvendinant ES Baltijos jūros ir Atlanto vandenyno regionų strategiją, ir pakartoja savo prašymą, kad Komisija parengtų ES Juodosios jūros regiono strategiją; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina pažangą, padarytą įgyvendinant ES Baltijos jūros ir Atlanto vandenyno regionų strategiją, ir pakartoja savo prašymą, kad Komisija parengtų ES Juodosios jūros regiono strategiją;

| 11. | ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares aktyviai remti regioninių ir tarpvalstybinių jūrų sektoriaus subjektų grupių kūrimąsi; primygtinai teigia, kad jie yra strategiškai svarbus veiksnys, nes yra su mėlynuoju augimu susijusios ekonominės veiklos pavyzdys; mano, kad juos plėtojant bus keičiamasi žiniomis ir gerąja patirtimi, vyks sąveika tarp mėlynosios ekonomikos sektorių ir bus didinamas patrauklumas investuotojams; |
| --- | --- |

11.

ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares aktyviai remti regioninių ir tarpvalstybinių jūrų sektoriaus subjektų grupių kūrimąsi; primygtinai teigia, kad jie yra strategiškai svarbus veiksnys, nes yra su mėlynuoju augimu susijusios ekonominės veiklos pavyzdys; mano, kad juos plėtojant bus keičiamasi žiniomis ir gerąja patirtimi, vyks sąveika tarp mėlynosios ekonomikos sektorių ir bus didinamas patrauklumas investuotojams;

| 12. | pabrėžia ekonominiam augimui ir klimato kaitai būdingas tarpusavio sąsajas ir pabrėžia, kad visa jūrinė veikla turi būti derinama su ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija siekiant prisidėti prie Europos atsparumo klimato kaitos poveikiui didinimo; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia ekonominiam augimui ir klimato kaitai būdingas tarpusavio sąsajas ir pabrėžia, kad visa jūrinė veikla turi būti derinama su ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija siekiant prisidėti prie Europos atsparumo klimato kaitos poveikiui didinimo;

| 13. | ypač pabrėžia, kad su mėlynuoju augimu susijusi aktyvesnė ekonominė veikla neturi būti vykdoma jūrų ir pakrančių ekosistemų, kurios yra labai pažeidžiamos ir kurios pirmosios nukenčia dėl klimato kaitos poveikio, sąskaita; pabrėžia, kad mėlynasis augimas turi būti suderinamas su Jūrų strategijos pagrindų direktyvos aplinkosaugos tikslais ir ekosistemomis grindžiamu požiūriu, taip pat su Strateginio poveikio aplinkai vertinimo direktyva, primindamas, kad tais atvejais, kai esama abejonių, reikia taikyti atsargumo principą; pabrėžia, kad vykdant bet kokią su mėlynuoju augimu susijusią ekonominę veiklą turėtų būti užtikrinamas jūrų saugumas ir apsauga; |
| --- | --- |

13.

ypač pabrėžia, kad su mėlynuoju augimu susijusi aktyvesnė ekonominė veikla neturi būti vykdoma jūrų ir pakrančių ekosistemų, kurios yra labai pažeidžiamos ir kurios pirmosios nukenčia dėl klimato kaitos poveikio, sąskaita; pabrėžia, kad mėlynasis augimas turi būti suderinamas su Jūrų strategijos pagrindų direktyvos aplinkosaugos tikslais ir ekosistemomis grindžiamu požiūriu, taip pat su Strateginio poveikio aplinkai vertinimo direktyva, primindamas, kad tais atvejais, kai esama abejonių, reikia taikyti atsargumo principą; pabrėžia, kad vykdant bet kokią su mėlynuoju augimu susijusią ekonominę veiklą turėtų būti užtikrinamas jūrų saugumas ir apsauga;

| 14. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į jūrų šiukšlių poveikį aplinkai visuose Europos jūrų baseinuose ir ragina Komisiją bei valstybes nares susitelkti ir iki galo įgyvendinti bei vykdyti atitinkamas ES direktyvas – atliekų tvarkymo, laivuose susidariusių atliekų priėmimo uostuose infrastruktūros, vandens kokybės ir jūrų strategijos; |
| --- | --- |

14.

susirūpinęs atkreipia dėmesį į jūrų šiukšlių poveikį aplinkai visuose Europos jūrų baseinuose ir ragina Komisiją bei valstybes nares susitelkti ir iki galo įgyvendinti bei vykdyti atitinkamas ES direktyvas – atliekų tvarkymo, laivuose susidariusių atliekų priėmimo uostuose infrastruktūros, vandens kokybės ir jūrų strategijos;

| 15. | pabrėžia, kad vykdant bet kokią jūrinę veiklą, įskaitant veiklą, vykdomą įgyvendinant integruotą jūrų politiką, turėtų būti laikomasi JT jūrų teisės konvencijos; pabrėžia būtinybę nustatyti bendrą ES požiūrį į jūrinių gamtos išteklių žvalgymą, naudojimą, apsaugą ir valdymą, kuriuo užtikrinamas veiksmingas ir saugus išskirtinių ekonominių zonų ribų tarp ES valstybių narių ir trečiųjų šalių nustatymas pagal tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad vykdant bet kokią jūrinę veiklą, įskaitant veiklą, vykdomą įgyvendinant integruotą jūrų politiką, turėtų būti laikomasi JT jūrų teisės konvencijos; pabrėžia būtinybę nustatyti bendrą ES požiūrį į jūrinių gamtos išteklių žvalgymą, naudojimą, apsaugą ir valdymą, kuriuo užtikrinamas veiksmingas ir saugus išskirtinių ekonominių zonų ribų tarp ES valstybių narių ir trečiųjų šalių nustatymas pagal tarptautinę teisę;

| 16. | todėl pabrėžia, jog visoms suinteresuotosioms šalims, investuojančioms į jūrų zonas, būtinas teisinis tikrumas, ir remia naujas iniciatyvas, skirtas išskirtinėms valstybių narių ekonominėms zonoms išnaudoti; |
| --- | --- |

16.

todėl pabrėžia, jog visoms suinteresuotosioms šalims, investuojančioms į jūrų zonas, būtinas teisinis tikrumas, ir remia naujas iniciatyvas, skirtas išskirtinėms valstybių narių ekonominėms zonoms išnaudoti;

Jūrų erdvės planavimas ir integruotas pakrančių valdymas

| 17. | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl jūrų erdvės planavimo (JEP) ir integruoto pakrančių valdymo (IPV), kaip priemonių, reikalingų vis įvairesnei jūrų ir pakrančių veiklai valdyti ir jūrų aplinkai apsaugoti, subalansuotai veiklos rūšių sąveikai užtikrinti ir išvengti konfliktų dėl pakrančių ir jūrų erdvės zonų naudojimo; todėl mano, kad žmogaus veiklai pakrančių ir jūrų zonose visų pirma reikia taikyti ekosisteminį metodą; |
| --- | --- |

17.

teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl jūrų erdvės planavimo (JEP) ir integruoto pakrančių valdymo (IPV), kaip priemonių, reikalingų vis įvairesnei jūrų ir pakrančių veiklai valdyti ir jūrų aplinkai apsaugoti, subalansuotai veiklos rūšių sąveikai užtikrinti ir išvengti konfliktų dėl pakrančių ir jūrų erdvės zonų naudojimo; todėl mano, kad žmogaus veiklai pakrančių ir jūrų zonose visų pirma reikia taikyti ekosisteminį metodą;

| 18. | atkreipia dėmesį, jog tikimasi, kad jūrų erdvės planavimas padės sumažinti verslo sąnaudas ir pagerinti investicijų aplinką, o IPV padės koordinuoti veiklą pakrančių zonoje ir pagerės bendras šios zonos valdymas; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį, jog tikimasi, kad jūrų erdvės planavimas padės sumažinti verslo sąnaudas ir pagerinti investicijų aplinką, o IPV padės koordinuoti veiklą pakrančių zonoje ir pagerės bendras šios zonos valdymas;

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų skleidžiama geriausia patirtis ir būtų pasimokyta iš parengiamųjų veiksmų šioje srityje, nes valstybėse narėse labai skiriasi jūrų ir pakrančių zonų valdymo sistemų raidos lygis; tačiau mano, kad reikia pritaikyto metodo, kad valstybės narės turėtų galimybę įgyvendinti ES gaires jūrų ir pakrančių erdvinio planavimo srityje atsižvelgdamos į vietos ypatybes ir poreikius ir bendradarbiaudamos su vietos valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų skleidžiama geriausia patirtis ir būtų pasimokyta iš parengiamųjų veiksmų šioje srityje, nes valstybėse narėse labai skiriasi jūrų ir pakrančių zonų valdymo sistemų raidos lygis; tačiau mano, kad reikia pritaikyto metodo, kad valstybės narės turėtų galimybę įgyvendinti ES gaires jūrų ir pakrančių erdvinio planavimo srityje atsižvelgdamos į vietos ypatybes ir poreikius ir bendradarbiaudamos su vietos valdžios institucijomis;

| 20. | mano, kad reikia stiprinti jūros ir sausumos sąveiką erdvės planavimo srityje siekiant užtikrinti žmogaus veiklos ir tiekimo grandinės tęstinumą, taip pat užtikrinti, kad pajūrio rajonai būtų tinkamai sujungti su nuo pakrantės nutolusiais rajonais; mano, kad tai padėtų panaikinti reiškinį, kai pakrantė laikoma siena tarp jūros ir sausumos; |
| --- | --- |

20.

mano, kad reikia stiprinti jūros ir sausumos sąveiką erdvės planavimo srityje siekiant užtikrinti žmogaus veiklos ir tiekimo grandinės tęstinumą, taip pat užtikrinti, kad pajūrio rajonai būtų tinkamai sujungti su nuo pakrantės nutolusiais rajonais; mano, kad tai padėtų panaikinti reiškinį, kai pakrantė laikoma siena tarp jūros ir sausumos;

| 21. | pabrėžia, kad mokslinių žinių apie veiklą jūroje ir jos aplinką spragos yra erdvės planavimo kliūtis, ir pabrėžia, kokia svarbi iniciatyva „Žinios apie jūrą 2020 m.“ ir jos konkretūs tikslai, pvz., iki 2020 m. sukartografuoti Europos jūrų dugną; mano, kad jūrų dugnas turėtų būti vienodai sukartografuotas, kad ši informacija būtų prieinama suinteresuotosioms Europos įstaigoms, būtent mokslinių tyrimų centrams, universitetams ir viešojo sektoriaus institucijoms; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad mokslinių žinių apie veiklą jūroje ir jos aplinką spragos yra erdvės planavimo kliūtis, ir pabrėžia, kokia svarbi iniciatyva „Žinios apie jūrą 2020 m.“ ir jos konkretūs tikslai, pvz., iki 2020 m. sukartografuoti Europos jūrų dugną; mano, kad jūrų dugnas turėtų būti vienodai sukartografuotas, kad ši informacija būtų prieinama suinteresuotosioms Europos įstaigoms, būtent mokslinių tyrimų centrams, universitetams ir viešojo sektoriaus institucijoms;

| 22. | ragina Komisiją padėti valstybėms narėms pradėti įgyvendinti nuskendusių laivų ir povandeninių archeologinių teritorijų, kurios yra Sąjungos istorinio ir kultūros paveldo dalis, stebėjimo ir jų vietų žymėjimo planą; pabrėžia būtinybę sudaryti geresnes galimybes apie šias vietas sužinoti daugiau ir jas tirti bei padėti užkirsti kelią šio turto grobstymui sudarant galimybes jį deramai išsaugoti; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją padėti valstybėms narėms pradėti įgyvendinti nuskendusių laivų ir povandeninių archeologinių teritorijų, kurios yra Sąjungos istorinio ir kultūros paveldo dalis, stebėjimo ir jų vietų žymėjimo planą; pabrėžia būtinybę sudaryti geresnes galimybes apie šias vietas sužinoti daugiau ir jas tirti bei padėti užkirsti kelią šio turto grobstymui sudarant galimybes jį deramai išsaugoti;

Veiklos jūroje gebėjimai ir užimtumas

| 23. | mano, kad bendras užimtumas mėlynojoje ekonomikoje iki 2020 m. gali viršyti prognozuojamą 7 mln. darbo vietų skaičių, jeigu jis bus skatinamas mokymo politikos priemonėmis, kuriomis bus siekiama užsitikrinti mobilią darbo jėgą, turinčią pakankamai gebėjimų ir patirties; |
| --- | --- |

23.

mano, kad bendras užimtumas mėlynojoje ekonomikoje iki 2020 m. gali viršyti prognozuojamą 7 mln. darbo vietų skaičių, jeigu jis bus skatinamas mokymo politikos priemonėmis, kuriomis bus siekiama užsitikrinti mobilią darbo jėgą, turinčią pakankamai gebėjimų ir patirties;

| 24. | dar kartą ragina gerinti darbo, sveikatos ir saugos sąlygas ir didinti jūrinių profesijų patrauklumą; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų stiprinant profesinės veiklos saugumą ir didinant profesijų, susijusių su mėlynąja ekonomika ir susijusiais sektoriais, patrauklumą; |
| --- | --- |

24.

dar kartą ragina gerinti darbo, sveikatos ir saugos sąlygas ir didinti jūrinių profesijų patrauklumą; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų stiprinant profesinės veiklos saugumą ir didinant profesijų, susijusių su mėlynąja ekonomika ir susijusiais sektoriais, patrauklumą;

| 25. | pabrėžia, kad būtina deramais būdais gerinti jūrininkų darbo sąlygas, įtraukti į Sąjungos teisę Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos dėl darbo jūroje nuostatas ir pasiūlyti jūrininkų kvalifikacijos kėlimo ir mokymų programą, ypač įdarbinant jaunimą, taip pat ir iš trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad būtina deramais būdais gerinti jūrininkų darbo sąlygas, įtraukti į Sąjungos teisę Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos dėl darbo jūroje nuostatas ir pasiūlyti jūrininkų kvalifikacijos kėlimo ir mokymų programą, ypač įdarbinant jaunimą, taip pat ir iš trečiųjų šalių;

| 26. | ragina Komisiją atidžiai stebėti ir remti regioninio lygmens pastangas įvertinti gebėjimus ir profesijas, kurie bus paklausūs mėlynosios ekonomikos sektoriuose, ir užtikrinti, kad „ES įgūdžių panorama“ ir kitos panašios iniciatyvos atspindėtų mėlynosios ekonomikos poreikius; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją atidžiai stebėti ir remti regioninio lygmens pastangas įvertinti gebėjimus ir profesijas, kurie bus paklausūs mėlynosios ekonomikos sektoriuose, ir užtikrinti, kad „ES įgūdžių panorama“ ir kitos panašios iniciatyvos atspindėtų mėlynosios ekonomikos poreikius;

| 27. | mano, kad Komisija kartu su valstybėmis narėmis turėtų parengti tiesiogiai arba netiesiogiai su mėlynąja ekonomika susijusių profesijų rėmimo veiksmų planą siekiant paskatinti žmones jas rinktis; |
| --- | --- |

27.

mano, kad Komisija kartu su valstybėmis narėmis turėtų parengti tiesiogiai arba netiesiogiai su mėlynąja ekonomika susijusių profesijų rėmimo veiksmų planą siekiant paskatinti žmones jas rinktis;

| 28. | ragina Komisiją populiarinti iniciatyvas, kuriomis būtų skatinamas darbuotojų judėjimas iš vieno ekonomikos sektoriaus į kitą ir tarp valstybių narių, pvz., daugiamečius studentų, dėstytojų ir jaunų profesionalų mainus pagal „Erasmus“ modelį; remia įmonių ir mokymo paslaugų teikėjų bendradarbiavimą siekiant rengti absolventus darbo vietoms naujose srityse; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją populiarinti iniciatyvas, kuriomis būtų skatinamas darbuotojų judėjimas iš vieno ekonomikos sektoriaus į kitą ir tarp valstybių narių, pvz., daugiamečius studentų, dėstytojų ir jaunų profesionalų mainus pagal „Erasmus“ modelį; remia įmonių ir mokymo paslaugų teikėjų bendradarbiavimą siekiant rengti absolventus darbo vietoms naujose srityse;

| 29. | ragina Komisiją bendradarbiauti su jūrų ekonomikos sektoriaus atstovais ir mokymo paslaugų teikėjais siekiant sukurti ir finansuoti Europos sektorines tarybas užimtumo ir gebėjimų klausimais, kurios registruotų darbo vietas, reikiamų gebėjimų kaitą ir atitinkamus mokymo poreikius; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją bendradarbiauti su jūrų ekonomikos sektoriaus atstovais ir mokymo paslaugų teikėjais siekiant sukurti ir finansuoti Europos sektorines tarybas užimtumo ir gebėjimų klausimais, kurios registruotų darbo vietas, reikiamų gebėjimų kaitą ir atitinkamus mokymo poreikius;

| 30. | ragina Komisiją plėtoti iniciatyvą taikant programos „Erasmus“ modelį skatinti turizmo, energetikos bei biotechnologijų sričių mokslininkų judumą būtent pakrančių zonose, pirmiausia ne turistinio sezono metu, siekiant tvariai integruoti žmonių srautus į ekosistemas, kurios tampa vis jautresnės, ir drauge optimizuoti subsidijų infrastruktūrai panaudojimą pakrančių bei salų teritorijose; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją plėtoti iniciatyvą taikant programos „Erasmus“ modelį skatinti turizmo, energetikos bei biotechnologijų sričių mokslininkų judumą būtent pakrančių zonose, pirmiausia ne turistinio sezono metu, siekiant tvariai integruoti žmonių srautus į ekosistemas, kurios tampa vis jautresnės, ir drauge optimizuoti subsidijų infrastruktūrai panaudojimą pakrančių bei salų teritorijose;

Moksliniai tyrimai ir inovacijos

| 31. | atkreipia dėmesį į ES pasaulinio lygio mokslinių tyrimų pajėgumą jūrinėse srityse ir jo svarbą pagrįstam politikos formavimui ir inovacijomis grindžiamam verslui, taip pat į sunkumus, su kuriais susiduria įmonės, siekdamos komerciniais tikslais pritaikyti mokslinių tyrimų rezultatus; |
| --- | --- |

31.

atkreipia dėmesį į ES pasaulinio lygio mokslinių tyrimų pajėgumą jūrinėse srityse ir jo svarbą pagrįstam politikos formavimui ir inovacijomis grindžiamam verslui, taip pat į sunkumus, su kuriais susiduria įmonės, siekdamos komerciniais tikslais pritaikyti mokslinių tyrimų rezultatus;

| 32. | pabrėžia, kad programa „Horizontas 2000“, pagal kurią taikomos paprastesnės procedūros ir tinkamiau remiamos inovacijos, galėtų labai padėti padidinti jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų paklausą rinkoje remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant projektus pagal vandenynų padėties ateityje programą; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad programa „Horizontas 2000“, pagal kurią taikomos paprastesnės procedūros ir tinkamiau remiamos inovacijos, galėtų labai padėti padidinti jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų paklausą rinkoje remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant projektus pagal vandenynų padėties ateityje programą;

| 33. | ragina Komisiją iki 2014 m. atnaujinti savo parengtą Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategiją pasiūlant konkrečias priemones ES tyrėjų sąveikai ir žinių sklaidai pagerinti; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją iki 2014 m. atnaujinti savo parengtą Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategiją pasiūlant konkrečias priemones ES tyrėjų sąveikai ir žinių sklaidai pagerinti;

| 34. | pažymi, kad tik geros būklės jūrų ekosistemos gali būti stiprios ir tvarios mėlynosios ekonomikos pagrindas; ragina Komisiją toliau tirti žmonių naudojantis jūrų aplinka ir vykdant jūrinę veiklą daromą bendrą poveikį visuose sektoriuose; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad tik geros būklės jūrų ekosistemos gali būti stiprios ir tvarios mėlynosios ekonomikos pagrindas; ragina Komisiją toliau tirti žmonių naudojantis jūrų aplinka ir vykdant jūrinę veiklą daromą bendrą poveikį visuose sektoriuose;

| 35. | ragina Komisiją užtikrinti tinkamą ilgalaikę aplinkos stebėseną ir atlikti tyrimą, susijusį su ankstyvojo įspėjimo sistemomis; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją užtikrinti tinkamą ilgalaikę aplinkos stebėseną ir atlikti tyrimą, susijusį su ankstyvojo įspėjimo sistemomis;

| 36. | pabrėžia tokių projektų kaip Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklas (EMODNET) svarbą sudarant palankias sąlygas keistis mokslinių tyrimų duomenimis ir su jais susipažinti; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia tokių projektų kaip Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklas (EMODNET) svarbą sudarant palankias sąlygas keistis mokslinių tyrimų duomenimis ir su jais susipažinti;

Laivyba ir laivų statyba

| 37. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad laivybą Europos Sąjungoje toliau varžo administracinė ir muitinių biurokratija, darančios žalą Europos jūrų transporto erdvės vizijai ir neleidžianti šiam sektoriui augti, ypač jūrų kabotažo ir jūros greitkelių srityse; mano, kad reikia sukurti vienodus teisės aktus jūrų laivybos ES viduje srityje, nes tai yra būtina siekiant užtikrinti laisvą prekių ir asmenų judėjimą ES vandenyse; |
| --- | --- |

37.

susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad laivybą Europos Sąjungoje toliau varžo administracinė ir muitinių biurokratija, darančios žalą Europos jūrų transporto erdvės vizijai ir neleidžianti šiam sektoriui augti, ypač jūrų kabotažo ir jūros greitkelių srityse; mano, kad reikia sukurti vienodus teisės aktus jūrų laivybos ES viduje srityje, nes tai yra būtina siekiant užtikrinti laisvą prekių ir asmenų judėjimą ES vandenyse;

| 38. | yra patenkintas bandomosios programos „Mėlynoji juosta“ sėkme ir ragina Komisiją pateikti reikiamus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, reikalingų Mėlynajai juostai sukurti, taip pat iki 2013 m. pabaigos atlikti būtiną ES muitinės kodekso peržiūrą; |
| --- | --- |

38.

yra patenkintas bandomosios programos „Mėlynoji juosta“ sėkme ir ragina Komisiją pateikti reikiamus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, reikalingų Mėlynajai juostai sukurti, taip pat iki 2013 m. pabaigos atlikti būtiną ES muitinės kodekso peržiūrą;

| 39. | pažymi, kad jūrų transporto skatinimas padės ne tik padidinti ekonomikos augimą, bet ir pasiekti baltojoje knygoje „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas“ užsibrėžtą tikslą 50 proc. keliais vežamų krovinių iki 2050 m. perkelti į geležinkelių ir vandens transportą; |
| --- | --- |

39.

pažymi, kad jūrų transporto skatinimas padės ne tik padidinti ekonomikos augimą, bet ir pasiekti baltojoje knygoje „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas“ užsibrėžtą tikslą 50 proc. keliais vežamų krovinių iki 2050 m. perkelti į geležinkelių ir vandens transportą;

| 40. | pabrėžia, kad būtina išplėsti jūros greitkelių, kaip pagrindinių Europos koridorių, vaidmenį, ir pažymi, kad siekiant užtikrinti ilgalaikį Europos jūrų transporto sektoriaus konkurencingumą, labai svarbu sukurti nenutrūkstamo keleivinio ir krovininio transporto tinklus pasitelkiant įvairių rūšių transporto priemones; ragina Komisiją paskelbti komunikatą dėl pažangos plėtojant jūrų greitkelius ir jų ateities; laikosi nuomonės, kad didžiosios salos turėtų būti visiškai sujungtos jūrų greitkeliais siekiant pagerinti jų prieinamumą ir padidinti ekonominį konkurencingumą; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad būtina išplėsti jūros greitkelių, kaip pagrindinių Europos koridorių, vaidmenį, ir pažymi, kad siekiant užtikrinti ilgalaikį Europos jūrų transporto sektoriaus konkurencingumą, labai svarbu sukurti nenutrūkstamo keleivinio ir krovininio transporto tinklus pasitelkiant įvairių rūšių transporto priemones; ragina Komisiją paskelbti komunikatą dėl pažangos plėtojant jūrų greitkelius ir jų ateities; laikosi nuomonės, kad didžiosios salos turėtų būti visiškai sujungtos jūrų greitkeliais siekiant pagerinti jų prieinamumą ir padidinti ekonominį konkurencingumą;

| 41. | pabrėžia, kad jūrų saugumas turi lemiamos įtakos tvariai skatinant jūrų transportą, tvarų ekonomikos augimą, užimtumą jūrų sektoriuje ir tvarių aplinkosaugos standartų taikymą jame; pabrėžia, kad turėtų būti vadovaujamasi prevencijos principu siekiant išvengti numatomos naujos rizikos ir užkirsti kelią visų rūšių jūrų transporto katastrofoms; pažymi, kad veiksmų sprendžiant tą klausimą turi būti imamasi ne tik ES, bet ir tarptautiniu, pirmiausia Tarptautinės jūrų organizacijos, lygmeniu; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad jūrų saugumas turi lemiamos įtakos tvariai skatinant jūrų transportą, tvarų ekonomikos augimą, užimtumą jūrų sektoriuje ir tvarių aplinkosaugos standartų taikymą jame; pabrėžia, kad turėtų būti vadovaujamasi prevencijos principu siekiant išvengti numatomos naujos rizikos ir užkirsti kelią visų rūšių jūrų transporto katastrofoms; pažymi, kad veiksmų sprendžiant tą klausimą turi būti imamasi ne tik ES, bet ir tarptautiniu, pirmiausia Tarptautinės jūrų organizacijos, lygmeniu;

| 42. | pabrėžia, kad įgyvendinant Trečiąjį jūrų saugumo paketą gerėja laivų, plaukiojančių su Europos vėliavomis, klasifikacinių bendrovių veiklos, kontrolės uostuose, laivų eismo stebėsenos, avarijų tyrimo ir aukų apsaugos kokybė; ragina valstybes nares paspartinti veiksmingą šio teisės aktų paketo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad įgyvendinant Trečiąjį jūrų saugumo paketą gerėja laivų, plaukiojančių su Europos vėliavomis, klasifikacinių bendrovių veiklos, kontrolės uostuose, laivų eismo stebėsenos, avarijų tyrimo ir aukų apsaugos kokybė; ragina valstybes nares paspartinti veiksmingą šio teisės aktų paketo įgyvendinimą;

| 43. | pabrėžia, kad vykdant jūrų transporto politiką reikėtų atsižvelgti į visas susijusias ekonomines, aplinkosaugines ir viešosios sveikatos problemas; ragina Komisiją atidžiai stebėti ES laivybos sektorius atitikties aplinkosaugos ir visuomenės sveikatos reikalavimams poveikį ir, jei reikia, pasiūlyti konkrečias priemones, skirtas neigiamam poveikiui jo konkurencingumui neutralizuoti; pažymi, kad teisės aktuose nustatyti reikalavimai, susiję su laivų atidavimu į metalo laužą ir sieros kiekiu jūriniame kure, turėtų užtikrinti aukštą aplinkos apsaugos lygį, kartu veiksmingai užtikrinant, kad būtų siekiama tikslo transportą perkelti iš kelių į jūrą, laikantis Sąjungos kovos su klimato kaita tikslų; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad vykdant jūrų transporto politiką reikėtų atsižvelgti į visas susijusias ekonomines, aplinkosaugines ir viešosios sveikatos problemas; ragina Komisiją atidžiai stebėti ES laivybos sektorius atitikties aplinkosaugos ir visuomenės sveikatos reikalavimams poveikį ir, jei reikia, pasiūlyti konkrečias priemones, skirtas neigiamam poveikiui jo konkurencingumui neutralizuoti; pažymi, kad teisės aktuose nustatyti reikalavimai, susiję su laivų atidavimu į metalo laužą ir sieros kiekiu jūriniame kure, turėtų užtikrinti aukštą aplinkos apsaugos lygį, kartu veiksmingai užtikrinant, kad būtų siekiama tikslo transportą perkelti iš kelių į jūrą, laikantis Sąjungos kovos su klimato kaita tikslų;

| 44. | ragina Komisiją ir valstybes nares gerokai sustiprinti savo pastangas pasiekti tarptautinį susitarimą dėl jūrų transporto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, atsižvelgiant į didėjantį laivų išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikį; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją ir valstybes nares gerokai sustiprinti savo pastangas pasiekti tarptautinį susitarimą dėl jūrų transporto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, atsižvelgiant į didėjantį laivų išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikį;

| 45. | atkeipai dėmesį į tai, kad ekologiškesnis kuras, pvz., suskystintos gamtinės dujos, gali atlikti svarbų vaidmenį siekiant tikslo iki 2050 m. sumažinti ES laivų kuro išmetamo CO2 kiekį bent 40 proc.; |
| --- | --- |

45.

atkeipai dėmesį į tai, kad ekologiškesnis kuras, pvz., suskystintos gamtinės dujos, gali atlikti svarbų vaidmenį siekiant tikslo iki 2050 m. sumažinti ES laivų kuro išmetamo CO2 kiekį bent 40 proc.;

| 46. | pabrėžia, kad reikia remti veiksmingų ir tvarių uosto paslaugų ir infrastruktūros plėtrą, taip pat spręsti problemas, susijusias su tikėtinu jūrų eismo padidėjimu, su aplinkos ir triukšmo tarša, su transporto eismo perkėlimu iš sausumos į jūrą ir sklandžiu prekių ir asmenų transporto perėjimu nuo vienos rūšies prie kitos; pritaria galimybei lygiagrečiai ES uostuose plėtoti laivų remonto ir laivų išmontavimo veiklą; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad reikia remti veiksmingų ir tvarių uosto paslaugų ir infrastruktūros plėtrą, taip pat spręsti problemas, susijusias su tikėtinu jūrų eismo padidėjimu, su aplinkos ir triukšmo tarša, su transporto eismo perkėlimu iš sausumos į jūrą ir sklandžiu prekių ir asmenų transporto perėjimu nuo vienos rūšies prie kitos; pritaria galimybei lygiagrečiai ES uostuose plėtoti laivų remonto ir laivų išmontavimo veiklą;

| 47. | atkreipia dėmesį į galimybę sukurti logistikos platformas, kurios padėtų vykdyti prekių transportą tarp Europos ir kitų ekonomiškai svarbiausių pasaulyje valstybių; atkreipia dėmesį į strateginę jūrų transporto, taip pat atokiausių regionų ir kitų žemyninių teritorijų jungčių svarbą; |
| --- | --- |

47.

atkreipia dėmesį į galimybę sukurti logistikos platformas, kurios padėtų vykdyti prekių transportą tarp Europos ir kitų ekonomiškai svarbiausių pasaulyje valstybių; atkreipia dėmesį į strateginę jūrų transporto, taip pat atokiausių regionų ir kitų žemyninių teritorijų jungčių svarbą;

| 48. | pabrėžia, kad ES laivų statybos pramonė gali padidinti savo įnašą į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą išnaudodama ekologiškų laivų (efektyviau naudojančių energiją ir išmetančių mažiau SOx ir NOx), taip pat jūroje esančių vėjo jėgainių parkų statybai, įrengimui bei eksploatacijai tinkamų laivų ir struktūrų paklausos teikiamas galimybes; ragina ES laivų statybos pramonę pasinaudoti šia galimybe, ypač atsižvelgiant į numatomą trumpųjų nuotolių jūrų transporto eismo palei ES pakrantes padidėjimą; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad ES laivų statybos pramonė gali padidinti savo įnašą į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą išnaudodama ekologiškų laivų (efektyviau naudojančių energiją ir išmetančių mažiau SOx ir NOx), taip pat jūroje esančių vėjo jėgainių parkų statybai, įrengimui bei eksploatacijai tinkamų laivų ir struktūrų paklausos teikiamas galimybes; ragina ES laivų statybos pramonę pasinaudoti šia galimybe, ypač atsižvelgiant į numatomą trumpųjų nuotolių jūrų transporto eismo palei ES pakrantes padidėjimą;

| 49. | primygtinai ragina Tarybą susitarti su Parlamentu, kad būtų priimtas reglamentas, pagal kurį būtų numatyta išmontuoti laivus tausojant aplinką ir laikantis darbininkų darbo sąlygų, taip sudarant sąlygas Sąjungos laivybos pramonei konkurencingiau vykdyti antrinį perdirbimą; |
| --- | --- |

49.

primygtinai ragina Tarybą susitarti su Parlamentu, kad būtų priimtas reglamentas, pagal kurį būtų numatyta išmontuoti laivus tausojant aplinką ir laikantis darbininkų darbo sąlygų, taip sudarant sąlygas Sąjungos laivybos pramonei konkurencingiau vykdyti antrinį perdirbimą;

| 50. | ragina Komisiją sudaryti geresnes sąlygas įgyvendinti strategiją „LeaderSHIP 2020“ – remti nustatytus veiksmus, kuriais būtų sprendžiamos Europos laivų statybos pramonės patiriamos problemos, pvz., finansavimo prieinamumo, gebėjimų, tarptautinio konkurencingumo klausimai; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją sudaryti geresnes sąlygas įgyvendinti strategiją „LeaderSHIP 2020“ – remti nustatytus veiksmus, kuriais būtų sprendžiamos Europos laivų statybos pramonės patiriamos problemos, pvz., finansavimo prieinamumo, gebėjimų, tarptautinio konkurencingumo klausimai;

Jūrų ir pakrančių turizmas

| 51. | ragina valstybes nares tiesiogiai dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms ir pilietinės visuomenės organizacijoms remti iniciatyvas plėtoti ir atnaujinti tvaraus turizmo infrastruktūrą, ypač atsižvelgiant į neįgalių asmenų ir asmenų su judėjimo negalia poreikius, ir kuo labiau stengtis panaikinti biurokratiją ir skaidrumo trūkumą šiame sektoriuje kartu laikantis aplinkosaugos teisės aktų; |
| --- | --- |

51.

ragina valstybes nares tiesiogiai dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms ir pilietinės visuomenės organizacijoms remti iniciatyvas plėtoti ir atnaujinti tvaraus turizmo infrastruktūrą, ypač atsižvelgiant į neįgalių asmenų ir asmenų su judėjimo negalia poreikius, ir kuo labiau stengtis panaikinti biurokratiją ir skaidrumo trūkumą šiame sektoriuje kartu laikantis aplinkosaugos teisės aktų;

| 52. | ragina skatinti ir remti turizmą – augimo ir darbo vietų kūrimo pakrančių zonose varomąją jėgą; laikosi nuomonės, kad bet kokios rūšies turizmui pakrančių regionuose itin svarbi sveika aplinka ir kad todėl būtina dėti visas pastangas siekiant ją apsaugoti; atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti tvarią infrastruktūrą siekiant vystyti naujų formų turizmą, ypač tuos turizmo sektorius, kurių augimo potencialas didelis, pvz., ekologinį kaimo žvejybos turizmą ir tvaraus vandens sporto turizmą; palankiai vertina iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti konkrečiu jūros baseinu grindžiamas tarpvalstybines turizmo strategijas; |
| --- | --- |

52.

ragina skatinti ir remti turizmą – augimo ir darbo vietų kūrimo pakrančių zonose varomąją jėgą; laikosi nuomonės, kad bet kokios rūšies turizmui pakrančių regionuose itin svarbi sveika aplinka ir kad todėl būtina dėti visas pastangas siekiant ją apsaugoti; atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti tvarią infrastruktūrą siekiant vystyti naujų formų turizmą, ypač tuos turizmo sektorius, kurių augimo potencialas didelis, pvz., ekologinį kaimo žvejybos turizmą ir tvaraus vandens sporto turizmą; palankiai vertina iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti konkrečiu jūros baseinu grindžiamas tarpvalstybines turizmo strategijas;

| 53. | pažymi, kad Europos pakrantės erozija, Europos aplinkos ir gyvūnų paveldo apsauga ir vandens kokybės gerinimas tebėra svarbūs klausimai, kuriuos reikia spręsti; todėl pabrėžia būtinybę tinkamai investuoti į šias sritis siekiant išplėtoti tvarų ir geros kokybės paplūdimių ir povandeninį turizmą; |
| --- | --- |

53.

pažymi, kad Europos pakrantės erozija, Europos aplinkos ir gyvūnų paveldo apsauga ir vandens kokybės gerinimas tebėra svarbūs klausimai, kuriuos reikia spręsti; todėl pabrėžia būtinybę tinkamai investuoti į šias sritis siekiant išplėtoti tvarų ir geros kokybės paplūdimių ir povandeninį turizmą;

| 54. | pabrėžia, kad pakrančių zonų ir jūrų aplinkos paveldo naudojimo ir vertės išsaugojimo priemonės turi būti planuojamos lygiagrečiai su jo saugojimo ir atkūrimo priemonėmis; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad pakrančių zonų ir jūrų aplinkos paveldo naudojimo ir vertės išsaugojimo priemonės turi būti planuojamos lygiagrečiai su jo saugojimo ir atkūrimo priemonėmis;

| 55. | atkreipia dėmesį į tai, kaip svarbu sukurti arba modernizuoti specializuotas aukšto lygio mokyklas (turizmo įmonių administravimo ir ekonomikos, turizmo profesijų, jūrų koledžų, kulinarijos mokyklų ir kt.), taip pat svarbu plėtoti specialistų mokymo programas siekiant gerinti turizmo paslaugų ir gaminių kokybę, taip pat svarbu naudoti naująsias technologijas ir prisitaikyti prie klimato kaitos; |
| --- | --- |

55.

atkreipia dėmesį į tai, kaip svarbu sukurti arba modernizuoti specializuotas aukšto lygio mokyklas (turizmo įmonių administravimo ir ekonomikos, turizmo profesijų, jūrų koledžų, kulinarijos mokyklų ir kt.), taip pat svarbu plėtoti specialistų mokymo programas siekiant gerinti turizmo paslaugų ir gaminių kokybę, taip pat svarbu naudoti naująsias technologijas ir prisitaikyti prie klimato kaitos;

| 56. | pabrėžia, kad reikia supaprastinti vizų procedūras, sumažinti atitinkamas sąnaudas ir lankytojams iš trečiųjų šalių, ypač Brazilijos, Rusijos, Indijos ir Kinijos, išduoti daugkartines vizas; ragina Komisiją ištirti ir nedelsiant įgyvendinti naujus, pažangius būdus išduoti turizmo vizas, kad būtų kuo labiau padidinti atvykstamojo turizmo srautai; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad reikia supaprastinti vizų procedūras, sumažinti atitinkamas sąnaudas ir lankytojams iš trečiųjų šalių, ypač Brazilijos, Rusijos, Indijos ir Kinijos, išduoti daugkartines vizas; ragina Komisiją ištirti ir nedelsiant įgyvendinti naujus, pažangius būdus išduoti turizmo vizas, kad būtų kuo labiau padidinti atvykstamojo turizmo srautai;

| 57. | pabrėžia, kad kruizų pramonė yra svarbus ekonominis išteklius Europos uostams ir kaimyninėms vietos bendruomenėms, o tai taip pat labai svarbu kuriant ir naudojant efektyviau energiją vartojančius ir mažiau teršalų išmetančius laivus; ragina planuoti patrauklias turizmo programas, kuriomis būtų siekiama išplėsti lankytojų įspūdžius pabrėžiant jūrinę, kultūrinę ir istorinę lankytinų uostų svarbą; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad kruizų pramonė yra svarbus ekonominis išteklius Europos uostams ir kaimyninėms vietos bendruomenėms, o tai taip pat labai svarbu kuriant ir naudojant efektyviau energiją vartojančius ir mažiau teršalų išmetančius laivus; ragina planuoti patrauklias turizmo programas, kuriomis būtų siekiama išplėsti lankytojų įspūdžius pabrėžiant jūrinę, kultūrinę ir istorinę lankytinų uostų svarbą;

| 58. | ragina Komisiją labiau stengtis padidinti Europos uostų konkurencingumą remiant ir koordinuojant uostų infrastruktūros pajėgumus ir modernizuojant teikiamas paslaugas (pvz., suderinant jas su Šengeno reikalavimais), kad Europos uostai taptų patrauklesni kruiziniams laivams ir naudingesni vietos bei žvejų bendruomenėms, ir taip suteikti joms galimybę įvairinti savo veiklą; ragina Komisiją atsižvelgti į salų ir atokiausių regionų uostų ypatumus; |
| --- | --- |

58.

ragina Komisiją labiau stengtis padidinti Europos uostų konkurencingumą remiant ir koordinuojant uostų infrastruktūros pajėgumus ir modernizuojant teikiamas paslaugas (pvz., suderinant jas su Šengeno reikalavimais), kad Europos uostai taptų patrauklesni kruiziniams laivams ir naudingesni vietos bei žvejų bendruomenėms, ir taip suteikti joms galimybę įvairinti savo veiklą; ragina Komisiją atsižvelgti į salų ir atokiausių regionų uostų ypatumus;

| 59. | ragina užtikrinti, kad uostų modernizavimo ir plėtros projektuose keleivių terminalus bei naujus keleivinius laivus būtų privaloma pritaikyti riboto judumo asmenims; |
| --- | --- |

59.

ragina užtikrinti, kad uostų modernizavimo ir plėtros projektuose keleivių terminalus bei naujus keleivinius laivus būtų privaloma pritaikyti riboto judumo asmenims;

| 60. | primena keleivių, kurie vyksta jūrų keliais pakrančių ir jūrų teritorijose, ypač keltais ir kruiziniais laivais, vežimo svarbą ir pažymi, kad įsigaliojo Reglamentas (ES) Nr. 1177/2010 dėl jūrų keliais vykstančių keleivių teisių, kuris turėtų padėti stiprinti kokybišką jūrų turizmą; šiuo atžvilgiu ragina Komisiją pradėti kampaniją, kuria būtų siekiama gerinti keleivių vežimo ir vežimo kruiziniais laivais kokybę keleivių teisių srityje, remiantis geriausia vežėjų praktika; |
| --- | --- |

60.

primena keleivių, kurie vyksta jūrų keliais pakrančių ir jūrų teritorijose, ypač keltais ir kruiziniais laivais, vežimo svarbą ir pažymi, kad įsigaliojo Reglamentas (ES) Nr. 1177/2010 dėl jūrų keliais vykstančių keleivių teisių, kuris turėtų padėti stiprinti kokybišką jūrų turizmą; šiuo atžvilgiu ragina Komisiją pradėti kampaniją, kuria būtų siekiama gerinti keleivių vežimo ir vežimo kruiziniais laivais kokybę keleivių teisių srityje, remiantis geriausia vežėjų praktika;

| 61. | pabrėžia buriavimo ir laivybos svarbą jūrų turizmui; ragina Komisiją būsimame komunikate dėl jūrų turizmo ir šio sektoriaus socialinio ir ekonominio poveikio išnagrinėti galimybes ES lygmeniu suderinti ir supaprastinti veiklos licencijų išdavimo, navigacijos ir eksploatacijos sąlygų, saugos reikalavimų, jachtų techninės priežiūros ir remonto darbų reglamentavimo ir abipusio šio sektoriaus profesinių kvalifikacijų pripažinimo taisykles; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia buriavimo ir laivybos svarbą jūrų turizmui; ragina Komisiją būsimame komunikate dėl jūrų turizmo ir šio sektoriaus socialinio ir ekonominio poveikio išnagrinėti galimybes ES lygmeniu suderinti ir supaprastinti veiklos licencijų išdavimo, navigacijos ir eksploatacijos sąlygų, saugos reikalavimų, jachtų techninės priežiūros ir remonto darbų reglamentavimo ir abipusio šio sektoriaus profesinių kvalifikacijų pripažinimo taisykles;

| 62. | dar kartą pabrėžia, kad kurortinis turizmas yra kai kurių Europos pakrančių regionų skiriamasis bruožas; ragina Komisiją atlikti poveikio vertinimą siekiant patikrinti, ar Direktyva 2006/123/EB galėtų turėti neigiamą poveikį VMĮ šiame sektoriuje ir, prireikus, pasiūlyti priemonių, kaip sumažinti šį poveikį ir užtikrinti, kad taikant šią direktyvą būtų atsižvelgiama į šiai profesinei veiklai būdingas savybes; |
| --- | --- |

62.

dar kartą pabrėžia, kad kurortinis turizmas yra kai kurių Europos pakrančių regionų skiriamasis bruožas; ragina Komisiją atlikti poveikio vertinimą siekiant patikrinti, ar Direktyva 2006/123/EB galėtų turėti neigiamą poveikį VMĮ šiame sektoriuje ir, prireikus, pasiūlyti priemonių, kaip sumažinti šį poveikį ir užtikrinti, kad taikant šią direktyvą būtų atsižvelgiama į šiai profesinei veiklai būdingas savybes;

| 63. | ragina Komisiją skatinti valstybes nares, regionus, autonomines bendruomenes ir kitus pakrančių ir salų teritorijų suinteresuotuosius subjektus plėtoti ir sistemingai įgyvendinti „senųjų prekybos kelių“ iniciatyvą, patvirtintą Parlamentui svarstant 2013 m. biudžetą, tiek Viduržemio jūros, tiek kitų Europos jūrų baseinuose, visų pirma siekiant diversifikuoti turizmo produktų pasiūlą ir mažinti sezoniškumą; |
| --- | --- |

63.

ragina Komisiją skatinti valstybes nares, regionus, autonomines bendruomenes ir kitus pakrančių ir salų teritorijų suinteresuotuosius subjektus plėtoti ir sistemingai įgyvendinti „senųjų prekybos kelių“ iniciatyvą, patvirtintą Parlamentui svarstant 2013 m. biudžetą, tiek Viduržemio jūros, tiek kitų Europos jūrų baseinuose, visų pirma siekiant diversifikuoti turizmo produktų pasiūlą ir mažinti sezoniškumą;

| 64. | ragina Komisiją tvarų jūrų, salų ir pakrančių turizmą įtraukti į atitinkamus veiksmus ir programas, pvz., programas „Patraukliausios Europos turizmo vietovės (PETV)“ ir „Calypso“, taip pat remti iniciatyvas, kuriomis skatinama turizmo formų įvairovė, susijusi su pakrančių ir jūrų zonomis, taip pat kuriomis siekiama sušvelninti su sezoniškumu susijusias veiklos ir užimtumo turizmo srityje problemas, taip pat prisitaikyti prie klimato kaitos; mano, kad siekiant šio tikslo turizmo pasiūlos diversifikavimas gali padėti sustiprinti jūrų regionų patrauklumą ir padėti jiems pakeisti tradicinį modelį „saulė, paplūdimys, jūra“; |
| --- | --- |

64.

ragina Komisiją tvarų jūrų, salų ir pakrančių turizmą įtraukti į atitinkamus veiksmus ir programas, pvz., programas „Patraukliausios Europos turizmo vietovės (PETV)“ ir „Calypso“, taip pat remti iniciatyvas, kuriomis skatinama turizmo formų įvairovė, susijusi su pakrančių ir jūrų zonomis, taip pat kuriomis siekiama sušvelninti su sezoniškumu susijusias veiklos ir užimtumo turizmo srityje problemas, taip pat prisitaikyti prie klimato kaitos; mano, kad siekiant šio tikslo turizmo pasiūlos diversifikavimas gali padėti sustiprinti jūrų regionų patrauklumą ir padėti jiems pakeisti tradicinį modelį „saulė, paplūdimys, jūra“;

| 65. | ragina remti jūrų kurortus, nes jie gali padėti sumažinti sezoninius svyravimus ir sukurti daugiklio efektą vietos ir regionų ekonomikai integruojant žvejų bendruomenes ir užtikrinant ekonomikos augimo ir tvarumo pusiausvyrą; |
| --- | --- |

65.

ragina remti jūrų kurortus, nes jie gali padėti sumažinti sezoninius svyravimus ir sukurti daugiklio efektą vietos ir regionų ekonomikai integruojant žvejų bendruomenes ir užtikrinant ekonomikos augimo ir tvarumo pusiausvyrą;

| 66. | ragina Komisiją atsižvelgti į vietos kultūros ir tradicinės gastronomijos įnašą ir vaidmenį plėtojant Europos pakrančių turizmą; mano, jog reikia panaudoti ir koordinuoti esamas politikos priemones ir mechanizmus, kad būtų parengtos programos ir veiksmai pirminių ir tretinių sektorių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ES pakrančių zonose sąveikai skatinti; |
| --- | --- |

66.

ragina Komisiją atsižvelgti į vietos kultūros ir tradicinės gastronomijos įnašą ir vaidmenį plėtojant Europos pakrančių turizmą; mano, jog reikia panaudoti ir koordinuoti esamas politikos priemones ir mechanizmus, kad būtų parengtos programos ir veiksmai pirminių ir tretinių sektorių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ES pakrančių zonose sąveikai skatinti;

| 67. | primygtinai ragina Komisiją įtraukti į „virtualiąją turizmo observatoriją“ jūrų ir pakrančių turizmui skirtą skyrių, užtikrinant, kad ji būtų susieta su mokslinių tyrimų institutais, įmonėmis ir viešojo sektoriaus institucijomis siekiant plėtoti rinkos tyrimus, teikti įmonėms ir viešojo sektoriaus institucijoms į ateitį orientuotą informaciją apie pasiūlos ir paklausos raidą ir sukurti palankesnes verslo sąlygas, kartu teikiant informaciją apie biologinės įvairovės apsaugos, klimato apsaugos ir tvaraus turizmo iniciatyvų tarpusavio ryšius; |
| --- | --- |

67.

primygtinai ragina Komisiją įtraukti į „virtualiąją turizmo observatoriją“ jūrų ir pakrančių turizmui skirtą skyrių, užtikrinant, kad ji būtų susieta su mokslinių tyrimų institutais, įmonėmis ir viešojo sektoriaus institucijomis siekiant plėtoti rinkos tyrimus, teikti įmonėms ir viešojo sektoriaus institucijoms į ateitį orientuotą informaciją apie pasiūlos ir paklausos raidą ir sukurti palankesnes verslo sąlygas, kartu teikiant informaciją apie biologinės įvairovės apsaugos, klimato apsaugos ir tvaraus turizmo iniciatyvų tarpusavio ryšius;

Mėlynoji energija

| 68. | pažymi, kad klimato kaita – viena iš pagrindinių grėsmių jūrų biologinei įvairovei pasaulyje ir kad su energetika susiję mėlynojo augimo strategijos aspektai turi būti grindžiami atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir efektyviu energijos vartojimu; |
| --- | --- |

68.

pažymi, kad klimato kaita – viena iš pagrindinių grėsmių jūrų biologinei įvairovei pasaulyje ir kad su energetika susiję mėlynojo augimo strategijos aspektai turi būti grindžiami atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir efektyviu energijos vartojimu;

| 69. | todėl pripažįsta Europos jūrų ir vandenynų svarbą ES energetiniam saugumui bei jos energijos išteklių ir tiekimo maršrutų įvairinimui; |
| --- | --- |

69.

todėl pripažįsta Europos jūrų ir vandenynų svarbą ES energetiniam saugumui bei jos energijos išteklių ir tiekimo maršrutų įvairinimui;

| 70. | atkreipia dėmesį į jūros vėjo, potvynių ir atoslūgių, bangų bei vandenyno šiluminės energijos, taip pat įprastinės energijos gamybos jūroje sektoriaus potencialą kuriant tvarias darbo vietas pakrančių regionuose, mažinant taršą ir prisidedant prie ES vidutinės trukmės ir ilgalaikių energetikos tikslų; pabrėžia, kad, norint išnaudoti šį potencialą, prireiks didelių investicijų į pakartotinį tinklo jungčių vystymą ir į perdavimo pajėgumus; |
| --- | --- |

70.

atkreipia dėmesį į jūros vėjo, potvynių ir atoslūgių, bangų bei vandenyno šiluminės energijos, taip pat įprastinės energijos gamybos jūroje sektoriaus potencialą kuriant tvarias darbo vietas pakrančių regionuose, mažinant taršą ir prisidedant prie ES vidutinės trukmės ir ilgalaikių energetikos tikslų; pabrėžia, kad, norint išnaudoti šį potencialą, prireiks didelių investicijų į pakartotinį tinklo jungčių vystymą ir į perdavimo pajėgumus;

| 71. | pabrėžia, kad mėlynoji energija yra Europos jūrų ekonomikos turtas; ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinant jūros baseinų strategijas padėti naudotis mėlynosios energijos teikiamomis galimybėmis, ypatingą dėmesį skiriant atokiausių regionų teikiamoms galimybėms dėl jų geografinės padėties ir gamtinių ypatybių; |
| --- | --- |

71.

pabrėžia, kad mėlynoji energija yra Europos jūrų ekonomikos turtas; ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinant jūros baseinų strategijas padėti naudotis mėlynosios energijos teikiamomis galimybėmis, ypatingą dėmesį skiriant atokiausių regionų teikiamoms galimybėms dėl jų geografinės padėties ir gamtinių ypatybių;

| 72. | ragina Komisiją aktyviai remti ES pasaulinę lyderystę šioje srityje – parengti tokią Europos mėlynosios energijos pramonės strategiją, kokią ji anksčiau parengė kitiems sektoriams; |
| --- | --- |

72.

ragina Komisiją aktyviai remti ES pasaulinę lyderystę šioje srityje – parengti tokią Europos mėlynosios energijos pramonės strategiją, kokią ji anksčiau parengė kitiems sektoriams;

| 73. | ragina Komisiją būsimame šios srities komunikate įtvirtinti integruotą požiūrį į jūrų energijos išteklių plėtrą išnaudojant jūros vėjo jėgainių ir kitų atsinaujinančiosios jūros energijos rūšių sąveiką; primygtinai teigia, kad šis metodas suteiktų galimybę visiškai ir tvariai naudoti įvairių rūšių energiją laikantis atsargumo principo ir užtikrinant jūrų erdvės saugumą ir saugą, taikant šį metodą taip pat numatyta sukurti tinkamą infrastruktūrą, skirtą į sausumą gabenti jūroje pagamintai energijai, taip pat sukurti elektros tinklų sujungimo infrastruktūrą; |
| --- | --- |

73.

ragina Komisiją būsimame šios srities komunikate įtvirtinti integruotą požiūrį į jūrų energijos išteklių plėtrą išnaudojant jūros vėjo jėgainių ir kitų atsinaujinančiosios jūros energijos rūšių sąveiką; primygtinai teigia, kad šis metodas suteiktų galimybę visiškai ir tvariai naudoti įvairių rūšių energiją laikantis atsargumo principo ir užtikrinant jūrų erdvės saugumą ir saugą, taikant šį metodą taip pat numatyta sukurti tinkamą infrastruktūrą, skirtą į sausumą gabenti jūroje pagamintai energijai, taip pat sukurti elektros tinklų sujungimo infrastruktūrą;

| 74. | ragina valstybes nares bendradarbiauti siekiant sudaryti palankias sąlygas tvariai atsinaujinančiosios energijos tinklo statybai Šiaurės jūros pakrantės valstybėse; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl atitinkamos reglamentavimo sistemos; |
| --- | --- |

74.

ragina valstybes nares bendradarbiauti siekiant sudaryti palankias sąlygas tvariai atsinaujinančiosios energijos tinklo statybai Šiaurės jūros pakrantės valstybėse; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl atitinkamos reglamentavimo sistemos;

Žvejyba ir akvakultūra

| 75. | pabrėžia, kad akvakultūra ir žvejyba turėtų tvariai prisidėti prie maisto gamybos visoje Sąjungoje, taip pat prie ilgalaikio apsirūpinimo maistu ir vartotojų apsaugos; mano, kad turėtų būti skatinamas tvarios akvakultūros ir žuvų perdirbimo pramonės vystymas ir inovacijos mažinant biurokratinę naštą ir skatinant užimtumo šiuose sektoriuose galimybes, taip pat gerinant gyvenimo pakrančių ir kaimo vietovėse kokybę; |
| --- | --- |

75.

pabrėžia, kad akvakultūra ir žvejyba turėtų tvariai prisidėti prie maisto gamybos visoje Sąjungoje, taip pat prie ilgalaikio apsirūpinimo maistu ir vartotojų apsaugos; mano, kad turėtų būti skatinamas tvarios akvakultūros ir žuvų perdirbimo pramonės vystymas ir inovacijos mažinant biurokratinę naštą ir skatinant užimtumo šiuose sektoriuose galimybes, taip pat gerinant gyvenimo pakrančių ir kaimo vietovėse kokybę;

| 76. | pabrėžia tvarios akvakultūros vystymo svarbą mažinant Europos vandenyse besiveisiančių žuvų pergaudą ir priklausomybę nuo žuvies importo iš trečiųjų šalių, kuris sudaro daugiau nei 60 proc. visos ES suvartojamos žuvies; |
| --- | --- |

76.

pabrėžia tvarios akvakultūros vystymo svarbą mažinant Europos vandenyse besiveisiančių žuvų pergaudą ir priklausomybę nuo žuvies importo iš trečiųjų šalių, kuris sudaro daugiau nei 60 proc. visos ES suvartojamos žuvies;

| 77. | pažymi, kad ES akvakultūros sektoriuje jau dirba 80 000 žmonių ir jis turi galimybių gerokai pagerinti pakrančių bendruomenių ekonomiką, atsižvelgiant į JT prognozes, kad ūkiuose užaugintų žuvų kiekis iki 2019 m. pranoks tradicinės žuvininkystės produktų kiekį; |
| --- | --- |

77.

pažymi, kad ES akvakultūros sektoriuje jau dirba 80 000 žmonių ir jis turi galimybių gerokai pagerinti pakrančių bendruomenių ekonomiką, atsižvelgiant į JT prognozes, kad ūkiuose užaugintų žuvų kiekis iki 2019 m. pranoks tradicinės žuvininkystės produktų kiekį;

| 78. | ragina Komisiją būsimose strateginėse ES akvakultūros gairėse skatinti atviroje jūroje auginamus akvakultūros produktus, kurių auginimą galima derinti su mėlynosios energijos infrastruktūra, kad būtų sumažintas pernelyg intensyvios akvakultūros poveikis pakrančių ekosistemoms ir kitai veiklai; pabrėžia, kad valstybės narės turi parengti atitinkamus integruoto valdymo planus siekiant sumažinti su šia veikla susijusią administracinę naštą ir užtikrinti, kad būtų skiriama tinkamos erdvės šiai veiklai plėtoti; |
| --- | --- |

78.

ragina Komisiją būsimose strateginėse ES akvakultūros gairėse skatinti atviroje jūroje auginamus akvakultūros produktus, kurių auginimą galima derinti su mėlynosios energijos infrastruktūra, kad būtų sumažintas pernelyg intensyvios akvakultūros poveikis pakrančių ekosistemoms ir kitai veiklai; pabrėžia, kad valstybės narės turi parengti atitinkamus integruoto valdymo planus siekiant sumažinti su šia veikla susijusią administracinę naštą ir užtikrinti, kad būtų skiriama tinkamos erdvės šiai veiklai plėtoti;

| 79. | atkreipia dėmesį į būsimojo Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), kurio pagrindu pirmą kartą derinamas integruotos jūrų politikos ir žuvininkystės finansavimas, svarbą, Europos investicijų banko (EIB) svarbą remiant tvarų ir aplinkai nekenksmingą žvejybos, akvakultūros ir žuvų perdirbimo vystymąsi, taip pat pajamų įvairinimo nuo šių sektorių priklausomose žvejų bendruomenėse svarbą, ypač kai tai susiję su smulkiąja priekrančių žvejyba, moterų ir jaunimo profesinio mokymu ir naujų verslininkų pritraukimu į sektorių; |
| --- | --- |

79.

atkreipia dėmesį į būsimojo Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), kurio pagrindu pirmą kartą derinamas integruotos jūrų politikos ir žuvininkystės finansavimas, svarbą, Europos investicijų banko (EIB) svarbą remiant tvarų ir aplinkai nekenksmingą žvejybos, akvakultūros ir žuvų perdirbimo vystymąsi, taip pat pajamų įvairinimo nuo šių sektorių priklausomose žvejų bendruomenėse svarbą, ypač kai tai susiję su smulkiąja priekrančių žvejyba, moterų ir jaunimo profesinio mokymu ir naujų verslininkų pritraukimu į sektorių;

| 80. | pripažįsta, kad Europos Sąjungos jūrų sienų apsauga – iššūkis valstybėms narėms; mano, kad sėkmingai mėlynajai ekonomikai būtinos saugios ES jūrų sienos, siekiant užtikrinti jūrų aplinkos apsaugą, žuvininkystės kontrolę, kovą su neteisėta žvejyba ir teisės aktų vykdymą; todėl pažymi, kad svarbu sukurti Europos Sąjungos pakrančių apsaugos tarnybą operacijoms ir stebėjimui jūroje koordinuoti; be to, pabrėžia, kad svarbu skatinti su žuvininkystės sektoriumi susijusias regioninio bendradarbiavimo iniciatyvas; |
| --- | --- |

80.

pripažįsta, kad Europos Sąjungos jūrų sienų apsauga – iššūkis valstybėms narėms; mano, kad sėkmingai mėlynajai ekonomikai būtinos saugios ES jūrų sienos, siekiant užtikrinti jūrų aplinkos apsaugą, žuvininkystės kontrolę, kovą su neteisėta žvejyba ir teisės aktų vykdymą; todėl pažymi, kad svarbu sukurti Europos Sąjungos pakrančių apsaugos tarnybą operacijoms ir stebėjimui jūroje koordinuoti; be to, pabrėžia, kad svarbu skatinti su žuvininkystės sektoriumi susijusias regioninio bendradarbiavimo iniciatyvas;

Jūrų mineralinių išteklių gavyba

| 81. | pripažįsta, kad sąlygos išgauti jūrų mineralinius išteklius yra palankios; tačiau pabrėžia, kad jūros dugno aplinka su likusia planetos dalimi susijusi medžiagų, energijos ir biologinės įvairovės apykaita, o jeigu ji bus sutrikdyta, gali neprognozuojamai pakisti žuvų ištekliai ir sunykti biologinė įvairovė; |
| --- | --- |

81.

pripažįsta, kad sąlygos išgauti jūrų mineralinius išteklius yra palankios; tačiau pabrėžia, kad jūros dugno aplinka su likusia planetos dalimi susijusi medžiagų, energijos ir biologinės įvairovės apykaita, o jeigu ji bus sutrikdyta, gali neprognozuojamai pakisti žuvų ištekliai ir sunykti biologinė įvairovė;

| 82. | ragina Komisiją ypatingą dėmesį atkreipti į jūros dugno kasybos, ypač kasybos, vykdomos labai pažeidžiamoje jūrinėje aplinkoje, padarinius aplinkai, remti atitinkamus mokslinių tyrimų projektus, taikyti atsargumo principą ir bendradarbiauti su trečiųjų šalių, dalyvaujančių šio sektoriaus veikloje, valdžios institucijomis siekiant greičiau panaikinti esamas mokslinių žinių spragas; |
| --- | --- |

82.

ragina Komisiją ypatingą dėmesį atkreipti į jūros dugno kasybos, ypač kasybos, vykdomos labai pažeidžiamoje jūrinėje aplinkoje, padarinius aplinkai, remti atitinkamus mokslinių tyrimų projektus, taikyti atsargumo principą ir bendradarbiauti su trečiųjų šalių, dalyvaujančių šio sektoriaus veikloje, valdžios institucijomis siekiant greičiau panaikinti esamas mokslinių žinių spragas;

| 83. | pripažįsta, kad efektyvus išteklių naudojimas kartu su grąžinamojo perdirbimo politika yra ekonomiškesnis ir tvaresnis požiūris į apsirūpinimą mineraliniais ištekliais nei intensyvus povandeninių išteklių naudojimas; apgailestauja, kad dėl trūkumų žaliavų ir retųjų žemių medžiagų perdirbimo srityje kyla atliekų susidarymo augimo problema, todėl ragina imtis perdirbimo pramonės skatinimo priemonių, kad būtų pasiūlyta alternatyva jūrų kasybai; pažymi, kad ši alternatyvi strategija gali suteikti ilgalaikių užimtumo galimybių; |
| --- | --- |

83.

pripažįsta, kad efektyvus išteklių naudojimas kartu su grąžinamojo perdirbimo politika yra ekonomiškesnis ir tvaresnis požiūris į apsirūpinimą mineraliniais ištekliais nei intensyvus povandeninių išteklių naudojimas; apgailestauja, kad dėl trūkumų žaliavų ir retųjų žemių medžiagų perdirbimo srityje kyla atliekų susidarymo augimo problema, todėl ragina imtis perdirbimo pramonės skatinimo priemonių, kad būtų pasiūlyta alternatyva jūrų kasybai; pažymi, kad ši alternatyvi strategija gali suteikti ilgalaikių užimtumo galimybių;

Mėlynosios biotechnologijos

| 84. | pripažįsta, kad mėlynųjų biotechnologijų srityje yra galimybių kurti aukštos kvalifikacijos darbo vietas ir daug ką pasiūlyti sveikatos, mitybos, inovacijų ir kitoms panašioms kritinės svarbos sritims; teigiamai vertina Komisijos ketinimą remti mokslinius tyrimus ir inovacijas, reikalingus siekiant populiarinti šią veiklą verslo subjektams; |
| --- | --- |

84.

pripažįsta, kad mėlynųjų biotechnologijų srityje yra galimybių kurti aukštos kvalifikacijos darbo vietas ir daug ką pasiūlyti sveikatos, mitybos, inovacijų ir kitoms panašioms kritinės svarbos sritims; teigiamai vertina Komisijos ketinimą remti mokslinius tyrimus ir inovacijas, reikalingus siekiant populiarinti šią veiklą verslo subjektams;

| 85. | pabrėžia mėlynosios biotechnologijos sektoriui jūrų biologinės įvairovės, ypač vis dar neištirtose jūros gelmėse, teikiamas galimybes, tačiau atkreipia ypatingą dėmesį į tai, kad tiriant šią labai pažeidžiamą ekosistemą būtina vadovautis atsargumo principu; |
| --- | --- |

85.

pabrėžia mėlynosios biotechnologijos sektoriui jūrų biologinės įvairovės, ypač vis dar neištirtose jūros gelmėse, teikiamas galimybes, tačiau atkreipia ypatingą dėmesį į tai, kad tiriant šią labai pažeidžiamą ekosistemą būtina vadovautis atsargumo principu;

| 86. | ragina Komisiją aiškiai apibrėžti su mėlynąja biotechnologija, pvz., nanobiotechnologija, biologinėmis medžiagomis ir nauju žuvų, kiaukutinių ir mikroorganizmų veisimo būdu juos genetiškai modifikuojant, susijusius klausimus ir iššūkius ir vadovautis patikima moksline informacija ir atsargumo principu grindžiamu požiūriu nustatant, įvertinant ir valdant susijusią riziką aplinkai ir žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

86.

ragina Komisiją aiškiai apibrėžti su mėlynąja biotechnologija, pvz., nanobiotechnologija, biologinėmis medžiagomis ir nauju žuvų, kiaukutinių ir mikroorganizmų veisimo būdu juos genetiškai modifikuojant, susijusius klausimus ir iššūkius ir vadovautis patikima moksline informacija ir atsargumo principu grindžiamu požiūriu nustatant, įvertinant ir valdant susijusią riziką aplinkai ir žmonių sveikatai;

| 87. | ragina Komisiją skatinti privačiojo sektoriaus ir mokslinių tyrimų institutų, taip pat tarpvalstybinę partnerystę, pvz., Europos jūrų biologinių tyrimų centrą, nes siekiant pasinaudoti jūrų biotechnologijomis ir jūrų biologine įvairove reikia mokslinės praktinės patirties ir sudėtingos brangios įrangos; |
| --- | --- |

87.

ragina Komisiją skatinti privačiojo sektoriaus ir mokslinių tyrimų institutų, taip pat tarpvalstybinę partnerystę, pvz., Europos jūrų biologinių tyrimų centrą, nes siekiant pasinaudoti jūrų biotechnologijomis ir jūrų biologine įvairove reikia mokslinės praktinės patirties ir sudėtingos brangios įrangos;

o

o
  o

| 88. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

88.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 56 E, 2013 2 26, p. 41.

(2)  OL C 70 E, 2012 3 8, p. 70.

(3)  OL C 81 E, 2011 3 15, p. 10.

(4)  OL C 45 E, 2010 2 23, p. 1.

(5)  OL C 279 E, 2009 11 19, p. 30.

(6)  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 531.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/34

---

P7_TA(2013)0301

Kooperatyvų indėlis įveikiant krizę

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kooperatyvų indėlio įveikiant krizę (2012/2321(INI))

(2016/C 075/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 3 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 3 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos kooperatinės bendrovės statuto ir darbuotojų dalyvavimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos kooperatinės bendrovės statuto ir darbuotojų dalyvavimo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. sausio 15 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais, restruktūrizacijos numatymo ir valdymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. sausio 15 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais, restruktūrizacijos numatymo ir valdymo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1435/2003 dėl Europos kooperatinės bendrovės statuto (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1435/2003 dėl Europos kooperatinės bendrovės statuto (4),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 7 d. Komisijos rekomendaciją 94/1069/EB dėl mažųjų ir vidutinių įmonių perkėlimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 7 d. Komisijos rekomendaciją 94/1069/EB dėl mažųjų ir vidutinių įmonių perkėlimo (5),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl mažųjų ir vidutinių įmonių perkėlimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl mažųjų ir vidutinių įmonių perkėlimo (6),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos kooperatinių bendrovių skatinimo (COM(2004)0018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos kooperatinių bendrovių skatinimo (COM(2004)0018),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl socialinio verslo iniciatyvos (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl socialinio verslo iniciatyvos (COM(2011)0682),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl kooperatyvų ir restruktūrizavimo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl kooperatyvų ir restruktūrizavimo (7),

| — | atsižvelgdamas į TDO rekomendaciją Nr. 193 dėl kooperatyvų skatinimo, patvirtintą visų 27 dabartinių valstybių narių parlamentų, į JT Generalinės Asamblėjos 2001 m. rezoliuciją „Kooperatyvai ir žmogaus socialinė raida“ ir į tai, jog Jungtinės Tautos 2012-uosius paskelbė Tarptautiniais kooperatyvų metais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į TDO rekomendaciją Nr. 193 dėl kooperatyvų skatinimo, patvirtintą visų 27 dabartinių valstybių narių parlamentų, į JT Generalinės Asamblėjos 2001 m. rezoliuciją „Kooperatyvai ir žmogaus socialinė raida“ ir į tai, jog Jungtinės Tautos 2012-uosius paskelbė Tarptautiniais kooperatyvų metais,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A7-0222/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A7-0222/2013),

Įvadas

| 1. | pabrėžia, kad kooperatyvai drauge su kitomis socialinės ekonomikos įmonėmis atlieka esminį vaidmenį Europos ekonomikoje, ypač krizės sąlygomis, – jie derina pelningumą su solidarumu, kuria aukštos kokybės darbo vietas, stiprina socialinę, ekonominę ir regioninę sanglaudą ir kaupia socialinį kapitalą; be to, pripažįsta, kad socialinės ekonomikos įmonės turėtų turėti galimybių pasinaudoti aiškesne ir nuoseklesne teisės aktų sistema, drauge turėtų būti atsižvelgiama į didelę socialinės ekonomikos įstaigų įvairovę ir į konkrečius jų ypatumus; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad kooperatyvai drauge su kitomis socialinės ekonomikos įmonėmis atlieka esminį vaidmenį Europos ekonomikoje, ypač krizės sąlygomis, – jie derina pelningumą su solidarumu, kuria aukštos kokybės darbo vietas, stiprina socialinę, ekonominę ir regioninę sanglaudą ir kaupia socialinį kapitalą; be to, pripažįsta, kad socialinės ekonomikos įmonės turėtų turėti galimybių pasinaudoti aiškesne ir nuoseklesne teisės aktų sistema, drauge turėtų būti atsižvelgiama į didelę socialinės ekonomikos įstaigų įvairovę ir į konkrečius jų ypatumus;

| 2. | pažymi, kad ES kooperatyvai tampa vis svarbesni ir kad yra apie 160 000 kooperatinių įmonių, kurias valdo 123 mln. narių ir kuriose sukurta darbo vietų 5,4 mln. žmonių, tarp jų yra 50 000 kooperatinių pramonės ir paslaugų sektoriaus įmonių, kuriuose dirba 1,4 mln. asmenų, ir kad kooperatinės įmonės sukuria maždaug 5 proc. kiekvienos valstybės narės BVP; pažymi, kad per pastaruosius kelerius metus restruktūrizuojant krizės paveiktą ar paveldėtojų neturintį verslą pramonės ir paslaugų sektoriuose buvo įsteigta keli šimtai kooperatinių įmonių, taip buvo išsaugotos darbo vietos ir išlaikyta vietos ekonominė veikla; pažymi, kad pramonės ir paslaugų sektorių kooperatyvai darė didžiulį poveikį regionų vystymuisi kai kuriuose labiausiai industrializuotuose ES regionuose; atkreipia dėmesį į tai, kad socialiniai kooperatyvai, kurie specializuojasi integracijos į darbo rinką srityje, pramonės ir paslaugų sektoriuose suteikė darbo 30 000 neįgaliųjų ar nepalankioje padėtyje esančių asmenų; pažymi, kad kooperatyvai tapo savarankiškai dirbančių asmenų ir laisvųjų profesijų atstovų verslo modeliu ir kad išaugo šio modelio naudojimas naujuose sektoriuose, kaip antai socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų, skaitmeninių paslaugų, paramos įmonėms ir visuotinės svarbos paslaugų, kurias anksčiau teikė valstybinio sektoriaus subjektai (pvz., aplinkos apsaugos paslaugų ir natūralių gaminių zonų valdymo, švietimo ir kultūros, taip pat atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos), sektoriuose; todėl pabrėžia, kad kooperatyvai ES atlieka labai svarbų vaidmenį ekonominiu, socialiniu, tvaraus vystymosi ir užimtumo požiūriais, taip pat diegiant socialines inovacijas, o tai labai svarbu įgyvendinant tiek strategiją „Europa 2020“, tiek programą „Horizontas 2020“, taip pat norint padėti siekti tvarios ekonominės ir socialinės regioninių ir vietos bendruomenių plėtros tikslo; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad ES kooperatyvai tampa vis svarbesni ir kad yra apie 160 000 kooperatinių įmonių, kurias valdo 123 mln. narių ir kuriose sukurta darbo vietų 5,4 mln. žmonių, tarp jų yra 50 000 kooperatinių pramonės ir paslaugų sektoriaus įmonių, kuriuose dirba 1,4 mln. asmenų, ir kad kooperatinės įmonės sukuria maždaug 5 proc. kiekvienos valstybės narės BVP; pažymi, kad per pastaruosius kelerius metus restruktūrizuojant krizės paveiktą ar paveldėtojų neturintį verslą pramonės ir paslaugų sektoriuose buvo įsteigta keli šimtai kooperatinių įmonių, taip buvo išsaugotos darbo vietos ir išlaikyta vietos ekonominė veikla; pažymi, kad pramonės ir paslaugų sektorių kooperatyvai darė didžiulį poveikį regionų vystymuisi kai kuriuose labiausiai industrializuotuose ES regionuose; atkreipia dėmesį į tai, kad socialiniai kooperatyvai, kurie specializuojasi integracijos į darbo rinką srityje, pramonės ir paslaugų sektoriuose suteikė darbo 30 000 neįgaliųjų ar nepalankioje padėtyje esančių asmenų; pažymi, kad kooperatyvai tapo savarankiškai dirbančių asmenų ir laisvųjų profesijų atstovų verslo modeliu ir kad išaugo šio modelio naudojimas naujuose sektoriuose, kaip antai socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų, skaitmeninių paslaugų, paramos įmonėms ir visuotinės svarbos paslaugų, kurias anksčiau teikė valstybinio sektoriaus subjektai (pvz., aplinkos apsaugos paslaugų ir natūralių gaminių zonų valdymo, švietimo ir kultūros, taip pat atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos), sektoriuose; todėl pabrėžia, kad kooperatyvai ES atlieka labai svarbų vaidmenį ekonominiu, socialiniu, tvaraus vystymosi ir užimtumo požiūriais, taip pat diegiant socialines inovacijas, o tai labai svarbu įgyvendinant tiek strategiją „Europa 2020“, tiek programą „Horizontas 2020“, taip pat norint padėti siekti tvarios ekonominės ir socialinės regioninių ir vietos bendruomenių plėtros tikslo;

| 3. | primena, kad kooperatinis verslo modelis prisideda prie tikro ekonominio pliuralizmo, yra būtinas socialinės rinkos ekonomikos elementas ir visiškai atitinka ES sutarties vertybes bei strategijos „Europa 2020“ tikslus; |
| --- | --- |

3.

primena, kad kooperatinis verslo modelis prisideda prie tikro ekonominio pliuralizmo, yra būtinas socialinės rinkos ekonomikos elementas ir visiškai atitinka ES sutarties vertybes bei strategijos „Europa 2020“ tikslus;

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad ir užimtumo, ir įmonių uždarymo masto požiūriu kooperatyvai įrodė esantys žymiai atsparesni ekonominės krizės laikotarpiu nei dauguma tradicinių įmonių; atkreipia dėmesį į tai, kad, nepaisant krizės, buvo steigiami kooperatyvai naujuose ir inovatyviuose sektoriuose ir kad esama svarių šio atsparumo įrodymų, ypač susijusių su kooperatiniais bankais ir pramonės ir paslaugų sektorių kooperatyvais (darbuotojų kooperatyvai, socialiniai kooperatyvai ir kooperatyvai, kuriuos sudaro MVĮ); pažymi, kad kooperatyvų steigimas, kaip modelis, įrodė galintis patenkinti naujus poreikius ir skatinti darbo vietų kūrimą geriau nei kiti modeliai, dėl to, kad kooperatyvai puikiai sugeba prisitaikyti prie pokyčių, kilus rizikai toliau vykdyti veiklą ir tęsti savo misiją; Be to, pabrėžia strateginį kooperatyvų, kuriuos sudaro MVĮ, vaidmenį, nes jie gali rasti kolektyvinį bendrų problemų sprendimą ir sudaryti sąlygas masto ekonomijai; taip pat pažymi, kad bendruomenės kooperatyvai tampa vis svarbesni, nes jie suteikia piliečiams galimybę ypač atokiose ir palankių sąlygų neturinčiose teritorijose tiesiogiai dalyvaujant patenkinti įvairius poreikius, pvz., teikti socialines, sveikatos priežiūros, mokymo, prekybos, ryšių ir pan. paslaugas; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad ir užimtumo, ir įmonių uždarymo masto požiūriu kooperatyvai įrodė esantys žymiai atsparesni ekonominės krizės laikotarpiu nei dauguma tradicinių įmonių; atkreipia dėmesį į tai, kad, nepaisant krizės, buvo steigiami kooperatyvai naujuose ir inovatyviuose sektoriuose ir kad esama svarių šio atsparumo įrodymų, ypač susijusių su kooperatiniais bankais ir pramonės ir paslaugų sektorių kooperatyvais (darbuotojų kooperatyvai, socialiniai kooperatyvai ir kooperatyvai, kuriuos sudaro MVĮ); pažymi, kad kooperatyvų steigimas, kaip modelis, įrodė galintis patenkinti naujus poreikius ir skatinti darbo vietų kūrimą geriau nei kiti modeliai, dėl to, kad kooperatyvai puikiai sugeba prisitaikyti prie pokyčių, kilus rizikai toliau vykdyti veiklą ir tęsti savo misiją; Be to, pabrėžia strateginį kooperatyvų, kuriuos sudaro MVĮ, vaidmenį, nes jie gali rasti kolektyvinį bendrų problemų sprendimą ir sudaryti sąlygas masto ekonomijai; taip pat pažymi, kad bendruomenės kooperatyvai tampa vis svarbesni, nes jie suteikia piliečiams galimybę ypač atokiose ir palankių sąlygų neturinčiose teritorijose tiesiogiai dalyvaujant patenkinti įvairius poreikius, pvz., teikti socialines, sveikatos priežiūros, mokymo, prekybos, ryšių ir pan. paslaugas;

| 5. | mano, kad ekonomikos nuosmukio laikotarpiais kooperatyvai gali veiksmingai paskatinti labai mažų įmonių vystymąsi, nes jie sudaro galimybę smulkiesiems verslininkams (daugeliu atvejų tai yra piliečių grupės) prisiimti atsakomybę už verslą; todėl remia kooperatyvų plėtrą socialiniame ir socialinės apsaugos sektoriuose, siekiant užtikrinti aktyvesnį pažeidžiamų visuomenės grupių dalyvavimą visuomeninėje veikloje; |
| --- | --- |

5.

mano, kad ekonomikos nuosmukio laikotarpiais kooperatyvai gali veiksmingai paskatinti labai mažų įmonių vystymąsi, nes jie sudaro galimybę smulkiesiems verslininkams (daugeliu atvejų tai yra piliečių grupės) prisiimti atsakomybę už verslą; todėl remia kooperatyvų plėtrą socialiniame ir socialinės apsaugos sektoriuose, siekiant užtikrinti aktyvesnį pažeidžiamų visuomenės grupių dalyvavimą visuomeninėje veikloje;

| 6. | teigia, kad dėl savo decentralizuoto pobūdžio kooperatyvinis modelis itin padeda įgyvendinti Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvoje (2009/28/EB) nustatytus 2020 m. prioritetus ir pereiti nuo iškastinio kuro prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad piliečiai įsteigė daugiau kaip 1000 atsinaujinančių energijos išteklių kooperatyvų; mano, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje veiklą vykdantys kooperatyvai suteikia piliečiams galimybę tapti vietos lygmens projektus vykdančių kooperatyvų nariais, o tai savo ruožtu didina visuomenės pritarimą diegti naujus atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginius; mano, kad piliečių dalyvavimas gaminant energiją gali padidinti ir jų supratimą apie poreikį energiją vartoti tausiai ir efektyviai, ir jų galimybę kontroliuoti energijos kainas; prašo Komisijos išskirtinį dėmesį skirti vaidmeniui, kurį energetikos srities kooperatyvai gali atlikti didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą ir gerinant energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

6.

teigia, kad dėl savo decentralizuoto pobūdžio kooperatyvinis modelis itin padeda įgyvendinti Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvoje (2009/28/EB) nustatytus 2020 m. prioritetus ir pereiti nuo iškastinio kuro prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad piliečiai įsteigė daugiau kaip 1000 atsinaujinančių energijos išteklių kooperatyvų; mano, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje veiklą vykdantys kooperatyvai suteikia piliečiams galimybę tapti vietos lygmens projektus vykdančių kooperatyvų nariais, o tai savo ruožtu didina visuomenės pritarimą diegti naujus atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginius; mano, kad piliečių dalyvavimas gaminant energiją gali padidinti ir jų supratimą apie poreikį energiją vartoti tausiai ir efektyviai, ir jų galimybę kontroliuoti energijos kainas; prašo Komisijos išskirtinį dėmesį skirti vaidmeniui, kurį energetikos srities kooperatyvai gali atlikti didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą ir gerinant energijos vartojimo efektyvumą;

| 7. | išreiškia nuomonę, kad atsparumas iš esmės padidėjo dėl kooperatyvinio valdymo modelio, kuris remiasi bendrąja nuosavybe, demokratiniu dalyvavimu ekonominėje veikloje ir demokratine kontrole, jų narių ir suinteresuotųjų subjektų vykdomu organizavimu ir valdymu, taip pat jų įsipareigojimu bendruomenei; pabrėžia, kad kooperatyvai atsparūs ir dėl jiems būdingo kapitalo kaupimo būdo, nes jis mažiau priklauso nuo pokyčių finansų rinkose ir susijęs tiek su perteklinių lėšų skyrimu rezervo fondui, jei įmanoma, iš dalies nedalomam (ypač tokia turto forma, kuri skatina kooperatyvų judėjimą apskritai; likvidavimo atveju po to, kai sumokamos bet kokios nesumokėtos skolos), tiek su įmonės tikslų, kurie yra proporcingi socialiniai ir ekonominiai tikslai ir pagal kuriuos siekiama gerinti jų veikimą ir veiklą, įgyvendinimu; mano, jog šie principai padeda užtikrinti, kad kooperatyvai laikytųsi ilgalaikio požiūrio, ir įtvirtina juos vietinėje ekonomikoje, taip prisidedant prie tvarios vietos plėtros ir užtikrinant, kad jie neperkeltų gamybos, net jei ir patektų į tarptautinę rinką; |
| --- | --- |

7.

išreiškia nuomonę, kad atsparumas iš esmės padidėjo dėl kooperatyvinio valdymo modelio, kuris remiasi bendrąja nuosavybe, demokratiniu dalyvavimu ekonominėje veikloje ir demokratine kontrole, jų narių ir suinteresuotųjų subjektų vykdomu organizavimu ir valdymu, taip pat jų įsipareigojimu bendruomenei; pabrėžia, kad kooperatyvai atsparūs ir dėl jiems būdingo kapitalo kaupimo būdo, nes jis mažiau priklauso nuo pokyčių finansų rinkose ir susijęs tiek su perteklinių lėšų skyrimu rezervo fondui, jei įmanoma, iš dalies nedalomam (ypač tokia turto forma, kuri skatina kooperatyvų judėjimą apskritai; likvidavimo atveju po to, kai sumokamos bet kokios nesumokėtos skolos), tiek su įmonės tikslų, kurie yra proporcingi socialiniai ir ekonominiai tikslai ir pagal kuriuos siekiama gerinti jų veikimą ir veiklą, įgyvendinimu; mano, jog šie principai padeda užtikrinti, kad kooperatyvai laikytųsi ilgalaikio požiūrio, ir įtvirtina juos vietinėje ekonomikoje, taip prisidedant prie tvarios vietos plėtros ir užtikrinant, kad jie neperkeltų gamybos, net jei ir patektų į tarptautinę rinką;

| 8. | teigia, kad kooperatinės įmonės gali veiksmingai patenkinti dabartinius ir naujus poreikius tokiuose sektoriuose kaip kultūros ir kūrybos išteklių valdymas bei su naujais gyvenimo ir vartojimo būdais siejamas aplinkos tvarumas; pabrėžia, kad kooperatyvai puoselėja ir vertybes, kaip antai teisėtumo apsaugą – vienas iš pavyzdžių galėtų būti Italija, ten kooperatyvams patikima valdyti konfiskuotą mafijos turtą; |
| --- | --- |

8.

teigia, kad kooperatinės įmonės gali veiksmingai patenkinti dabartinius ir naujus poreikius tokiuose sektoriuose kaip kultūros ir kūrybos išteklių valdymas bei su naujais gyvenimo ir vartojimo būdais siejamas aplinkos tvarumas; pabrėžia, kad kooperatyvai puoselėja ir vertybes, kaip antai teisėtumo apsaugą – vienas iš pavyzdžių galėtų būti Italija, ten kooperatyvams patikima valdyti konfiskuotą mafijos turtą;

| 9. | mano, kad kooperatyvai turėtų būti visiškai įtraukti įgyvendinant ES pramonės politikos tikslus ir su ja susijusias priemones, turint omenyje ir labai svarbų jų indėlį į pramonės restruktūrizavimą – esminį naujosios ES pramonės politikos uždavinį; |
| --- | --- |

9.

mano, kad kooperatyvai turėtų būti visiškai įtraukti įgyvendinant ES pramonės politikos tikslus ir su ja susijusias priemones, turint omenyje ir labai svarbų jų indėlį į pramonės restruktūrizavimą – esminį naujosios ES pramonės politikos uždavinį;

| 10. | pažymi, kad bendradarbiaudami tarpusavyje kooperatyvai gali pasinaudoti masto ekonomijos pranašumais, pasidalinti patirtimi ir gerąja praktika, taip pat sutelkti žmogiškuosius ir finansinius išteklius arba perkelti juos ten, kur jų reikia; teigia, kad šis kooperatyvams būdingas lankstumas leidžia jiems išsilaikyti netgi pačiais sunkiausiais laikais; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad bendradarbiaudami tarpusavyje kooperatyvai gali pasinaudoti masto ekonomijos pranašumais, pasidalinti patirtimi ir gerąja praktika, taip pat sutelkti žmogiškuosius ir finansinius išteklius arba perkelti juos ten, kur jų reikia; teigia, kad šis kooperatyvams būdingas lankstumas leidžia jiems išsilaikyti netgi pačiais sunkiausiais laikais;

| 11. | pažymi, kad įvairiose valstybėse narėse sukaupta daug geros patirties, kai kooperatyvai pasiekė puikių rezultatų augimo, užimtumo, įmonių išlikimo ir naujų įmonių steigimo požiūriu, kaip antai „vienkartinės išmokos“ (isp. „pago unico“) sistema Ispanijoje ar Marcora’os įstatymas Italijoje, tai sudaro sąlygas finansuoti naujų kooperatyvų steigimą skiriant nedarbo išmokas, Prancūzijoje, Švedijoje ir Belgijoje steigiami užimtumo ir veiklos kooperatyvai; be to, atkreipia dėmesį į pavienių kooperatyvų grupes, kurios gali savanoriškai jungtis į dideles verslo grupes, veikiančias tokiuose sektoriuose kaip pramonė, žemės ūkis, prekyba, finansai, moksliniai tyrimai ir plėtra bei aukšto lygio švietimas; pažymi, kad pagal Didžiosios Britanijos tresto modelį sukurta kooperatinė bendrovė taip pat gali būti veiksmingas profesionalų ar iš dalies profesionalų sporto organizacijos gero valdymo būdas, kai užtikrinamas aktyvus svarbiausių suinteresuotųjų šalių (rėmėjų) dalyvavimas valdant (profesionalų) klubą; ragina Komisiją išsamiai išnagrinėti šią gerąją patirtį ir įvertinti galimybę ja remtis kuriant įmonėms palankią ES politiką; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad įvairiose valstybėse narėse sukaupta daug geros patirties, kai kooperatyvai pasiekė puikių rezultatų augimo, užimtumo, įmonių išlikimo ir naujų įmonių steigimo požiūriu, kaip antai „vienkartinės išmokos“ (isp. „pago unico“) sistema Ispanijoje ar Marcora’os įstatymas Italijoje, tai sudaro sąlygas finansuoti naujų kooperatyvų steigimą skiriant nedarbo išmokas, Prancūzijoje, Švedijoje ir Belgijoje steigiami užimtumo ir veiklos kooperatyvai; be to, atkreipia dėmesį į pavienių kooperatyvų grupes, kurios gali savanoriškai jungtis į dideles verslo grupes, veikiančias tokiuose sektoriuose kaip pramonė, žemės ūkis, prekyba, finansai, moksliniai tyrimai ir plėtra bei aukšto lygio švietimas; pažymi, kad pagal Didžiosios Britanijos tresto modelį sukurta kooperatinė bendrovė taip pat gali būti veiksmingas profesionalų ar iš dalies profesionalų sporto organizacijos gero valdymo būdas, kai užtikrinamas aktyvus svarbiausių suinteresuotųjų šalių (rėmėjų) dalyvavimas valdant (profesionalų) klubą; ragina Komisiją išsamiai išnagrinėti šią gerąją patirtį ir įvertinti galimybę ja remtis kuriant įmonėms palankią ES politiką;

| 12. | mano, kad kooperatyvų indėlis į ES ekonomiką ir užimtumo stabilumą yra reikšmingas, ypač krizės sąlygomis; |
| --- | --- |

12.

mano, kad kooperatyvų indėlis į ES ekonomiką ir užimtumo stabilumą yra reikšmingas, ypač krizės sąlygomis;

| 13. | pabrėžia, kad taip pat reikia plėtoti verslo ir užimtumo kooperatyvo modelį, pagal kurį įmonės būtų laipsniškai kuriamos siekiant patenkinti jai priklausančių verslininkų poreikius ir keistųsi plėtojant jų veiklą; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad taip pat reikia plėtoti verslo ir užimtumo kooperatyvo modelį, pagal kurį įmonės būtų laipsniškai kuriamos siekiant patenkinti jai priklausančių verslininkų poreikius ir keistųsi plėtojant jų veiklą;

| 14. | tačiau pažymi, kad kooperatyvai neapsaugoti nuo žlugimo; |
| --- | --- |

14.

tačiau pažymi, kad kooperatyvai neapsaugoti nuo žlugimo;

| 15. | pažymi, kad dėl teisės nuostatų ir koncepcijų skirtumų įvairiose valstybėse narėse padėtis skirtinga; todėl prašo Europos Komisijos persvarstyti esamus teisės aktus siekiant rasti panašumų ir pagal subsidiarumo principą suderinti esminius jų aspektus, kad būtų pašalintos kooperatyvų plėtros kliūtys; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad dėl teisės nuostatų ir koncepcijų skirtumų įvairiose valstybėse narėse padėtis skirtinga; todėl prašo Europos Komisijos persvarstyti esamus teisės aktus siekiant rasti panašumų ir pagal subsidiarumo principą suderinti esminius jų aspektus, kad būtų pašalintos kooperatyvų plėtros kliūtys;

| 16. | pabrėžia, kad darbuotojai, steigdami kooperatyvą, arba kai verslas perleidžiamas darbuotojams, prisiima didelę finansinę riziką; pažymi, kad geras valdymas (ypač darbuotojų kooperatyvų) labai priklauso nuo pagalbos darbuotojams ir jų vykdomo įmonės valdymo kontrolės; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad darbuotojai, steigdami kooperatyvą, arba kai verslas perleidžiamas darbuotojams, prisiima didelę finansinę riziką; pažymi, kad geras valdymas (ypač darbuotojų kooperatyvų) labai priklauso nuo pagalbos darbuotojams ir jų vykdomo įmonės valdymo kontrolės;

Reglamentavimo sistema

| 17. | mano, kad šis kooperatyvams būdingas atsparumo pajėgumas turėtų būti stiprinamas jiems skiriant tinkamą dėmesį visų susijusių sričių ES politikoje, kuria siekiama skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą, taip pat taikant skirtingą ekonominės plėtros modelį, pagal kurį būtų atsižvelgiama į Europos socialinį modelį, ir paprastinant galiojančius ES teisės aktus, susijusius su kooperatyvais; visų pirma mano, kad svarbų kooperatyvų vaidmenį reikėtų nurodyti veiksmų plane „Verslumas 2020“; mano, kad turi būti imtasi būtinų priemonių siekiant užtikrinti vienodas sąlygas kooperatyvams ir kitų formų įmonėms, kartu išsaugant kooperatyvų tikslus ir darbo metodus, taip pat jų socialinį pobūdį; |
| --- | --- |

17.

mano, kad šis kooperatyvams būdingas atsparumo pajėgumas turėtų būti stiprinamas jiems skiriant tinkamą dėmesį visų susijusių sričių ES politikoje, kuria siekiama skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą, taip pat taikant skirtingą ekonominės plėtros modelį, pagal kurį būtų atsižvelgiama į Europos socialinį modelį, ir paprastinant galiojančius ES teisės aktus, susijusius su kooperatyvais; visų pirma mano, kad svarbų kooperatyvų vaidmenį reikėtų nurodyti veiksmų plane „Verslumas 2020“; mano, kad turi būti imtasi būtinų priemonių siekiant užtikrinti vienodas sąlygas kooperatyvams ir kitų formų įmonėms, kartu išsaugant kooperatyvų tikslus ir darbo metodus, taip pat jų socialinį pobūdį;

| 18. | primena, kad Europos Sąjunga teisės aktų nuostatomis turi pripažinti ir vienodai traktuoti įvairių formų verslą, siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi laisvės verstis verslu principo, neatsižvelgiant į įmonės statusą; apgailestauja, kad savo veiksmų plane „Verslumas 2020“ Europos Komisija nepabrėžia socialinės ekonomikos įmonių vaidmens ir tik primena jų indėlį į darbo vietų kūrimą bei socialines inovacijas, ir apgailestauja, kad šios įmonės patiria finansavimo sunkumų, palyginti su MVĮ; |
| --- | --- |

18.

primena, kad Europos Sąjunga teisės aktų nuostatomis turi pripažinti ir vienodai traktuoti įvairių formų verslą, siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi laisvės verstis verslu principo, neatsižvelgiant į įmonės statusą; apgailestauja, kad savo veiksmų plane „Verslumas 2020“ Europos Komisija nepabrėžia socialinės ekonomikos įmonių vaidmens ir tik primena jų indėlį į darbo vietų kūrimą bei socialines inovacijas, ir apgailestauja, kad šios įmonės patiria finansavimo sunkumų, palyginti su MVĮ;

| 19. | todėl ragina Komisiją sustiprinti savo tarnybas, t. y. įsteigti skyrių, atsakingą už kooperatyvus ir kitas socialinės ekonomikos organizacijas (pvz., savidraudos bendroves, fondus ir asociacijas, vykdančias ekonominę ir finansinę veiklą), kuris skirtų daugiau dėmesio priemonėms, skirtoms tinkamam išteklių lygiui užtikrinti, ir socialinės ekonomikos organizacijų politikos rengimo stebėjimui bei su ja susijusių klausimų sprendimui; primygtinai ragina Komisiją pakankamai dėmesio skirti krizės paveiktų ar paveldėtojų neturinčių pramonės ir paslaugų sektoriaus įmonių pertvarkymui į kooperatyvus įsteigiant šiai užduočiai atlikti skirtas tarnybas; |
| --- | --- |

19.

todėl ragina Komisiją sustiprinti savo tarnybas, t. y. įsteigti skyrių, atsakingą už kooperatyvus ir kitas socialinės ekonomikos organizacijas (pvz., savidraudos bendroves, fondus ir asociacijas, vykdančias ekonominę ir finansinę veiklą), kuris skirtų daugiau dėmesio priemonėms, skirtoms tinkamam išteklių lygiui užtikrinti, ir socialinės ekonomikos organizacijų politikos rengimo stebėjimui bei su ja susijusių klausimų sprendimui; primygtinai ragina Komisiją pakankamai dėmesio skirti krizės paveiktų ar paveldėtojų neturinčių pramonės ir paslaugų sektoriaus įmonių pertvarkymui į kooperatyvus įsteigiant šiai užduočiai atlikti skirtas tarnybas;

| 20. | ragina Komisiją darbuotojų vadovaujamoms įmonėms suteikti daugiau lankstumo nustatant viešųjų pirkimų taisykles, pavyzdžiui, įtraukiant tam tikrą laikotarpį galiojančią išlygą; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją darbuotojų vadovaujamoms įmonėms suteikti daugiau lankstumo nustatant viešųjų pirkimų taisykles, pavyzdžiui, įtraukiant tam tikrą laikotarpį galiojančią išlygą;

| 21. | taip pat ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų derinamos vykdant socialinio verslo iniciatyvą taikomos priemonės ir kad būtų mažinamos abiems iniciatyvoms kylančios tarpusavio administracinės kliūtys; |
| --- | --- |

21.

taip pat ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų derinamos vykdant socialinio verslo iniciatyvą taikomos priemonės ir kad būtų mažinamos abiems iniciatyvoms kylančios tarpusavio administracinės kliūtys;

| 22. | ragina valstybes nares laikytis TDO rekomendacijos Nr. 193/2002, persvarstyti kooperatyvams taikomus nacionalinės teisės aktus apskritai ir, konkrečiai, kooperatyvų tipams, tokiems kaip darbuotojų kooperatyvai, socialiniai kooperatyvai, amatininkų kooperatyvai ir kooperatiniai bankai, taikomus aktus, siekiant patvirtinti išsamią politiką, kuria remiamas kooperatinio verslo modelis ir sudaroma palanki reguliavimo aplinka kooperatyvų vaidmens pripažinimui ir vystymui, visų pirma tose srityse ir sektoriuose, kuriuose pasitvirtino, kad šis modelis kuria pridėtinę vertę socialiniu, ekonominiu ir aplinkos apsaugos požiūriais; ragina valstybes nares kartu su socialiniais partneriais ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis regionų ir vietos lygmenimis nustatyti strateginius sektorius, tinkamus kooperatiniams projektams vykdyti; pabrėžia, kad turėtų būti nustatytos tinkamos finansinės priemonės ir pripažintas kooperatyvų vaidmuo vykstant nacionaliniam socialiniam dialogui ir kooperatinių kredito bankų vaidmuo, nes jie visada teikia ypač daug reikšmės tvariam ir socialiniu požiūriu atsakingam finansavimui ir yra įsitvirtinę atitinkamoje teritorijoje; prašo atsižvelgti į šią rekomendaciją persvarstant reglamentą dėl Europos kooperatinės bendrovės statuto; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares laikytis TDO rekomendacijos Nr. 193/2002, persvarstyti kooperatyvams taikomus nacionalinės teisės aktus apskritai ir, konkrečiai, kooperatyvų tipams, tokiems kaip darbuotojų kooperatyvai, socialiniai kooperatyvai, amatininkų kooperatyvai ir kooperatiniai bankai, taikomus aktus, siekiant patvirtinti išsamią politiką, kuria remiamas kooperatinio verslo modelis ir sudaroma palanki reguliavimo aplinka kooperatyvų vaidmens pripažinimui ir vystymui, visų pirma tose srityse ir sektoriuose, kuriuose pasitvirtino, kad šis modelis kuria pridėtinę vertę socialiniu, ekonominiu ir aplinkos apsaugos požiūriais; ragina valstybes nares kartu su socialiniais partneriais ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis regionų ir vietos lygmenimis nustatyti strateginius sektorius, tinkamus kooperatiniams projektams vykdyti; pabrėžia, kad turėtų būti nustatytos tinkamos finansinės priemonės ir pripažintas kooperatyvų vaidmuo vykstant nacionaliniam socialiniam dialogui ir kooperatinių kredito bankų vaidmuo, nes jie visada teikia ypač daug reikšmės tvariam ir socialiniu požiūriu atsakingam finansavimui ir yra įsitvirtinę atitinkamoje teritorijoje; prašo atsižvelgti į šią rekomendaciją persvarstant reglamentą dėl Europos kooperatinės bendrovės statuto;

| 23. | pabrėžia, kad svarbu tvirtoje teisės sistemoje rengti reguliavimo priemones, kurios atitiktų tarptautinių teisės nuostatų raidą, siekiant išvengti skirtingų aiškinimų valstybėse narėse ir rizikos, kad regionų, nacionaliniu ir makroregioniniu lygmenimis rasis konkurencinių pranašumų ar kliūčių; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad svarbu tvirtoje teisės sistemoje rengti reguliavimo priemones, kurios atitiktų tarptautinių teisės nuostatų raidą, siekiant išvengti skirtingų aiškinimų valstybėse narėse ir rizikos, kad regionų, nacionaliniu ir makroregioniniu lygmenimis rasis konkurencinių pranašumų ar kliūčių;

| 24. | pabrėžia kooperatyvų įtraukimo į visus su kooperatyvais susijusių būsimų Sąjungos iniciatyvų ir veiksmų proceso etapus svarbą; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia kooperatyvų įtraukimo į visus su kooperatyvais susijusių būsimų Sąjungos iniciatyvų ir veiksmų proceso etapus svarbą;

Verslo perdavimas ir restruktūrizavimas

| 25. | mano, kad verslo perdavimas darbuotojams įkuriant kooperatyvą ir kitos darbuotojų nuosavybės formos galėtų būti geriausias būdas užtikrinti verslo tęstinumą; pabrėžia, kad tokio pobūdžio verslo, ypač darbuotojų kooperatyvų, perdavimas darbuotojams ir jų įsigijimas darbuotojų nuosavybėn turėtų būti remiami pagal specialią ES biudžeto išlaidų kategoriją, kuri apimtų ir finansines priemones; ragina skubiai sukurti, dalyvaujant EIB ir socialiniams partneriams, taip pat su kooperatyvų judėjimo suinteresuotosioms šalims, Europos mechanizmą, pagal kurį būtų skatinamas kooperatyvų vystymasis ir ypač verslo perdavimas pertvarkant jį į kooperatyvą, pvz., įsteigiant savitarpio investicinius fondus; |
| --- | --- |

25.

mano, kad verslo perdavimas darbuotojams įkuriant kooperatyvą ir kitos darbuotojų nuosavybės formos galėtų būti geriausias būdas užtikrinti verslo tęstinumą; pabrėžia, kad tokio pobūdžio verslo, ypač darbuotojų kooperatyvų, perdavimas darbuotojams ir jų įsigijimas darbuotojų nuosavybėn turėtų būti remiami pagal specialią ES biudžeto išlaidų kategoriją, kuri apimtų ir finansines priemones; ragina skubiai sukurti, dalyvaujant EIB ir socialiniams partneriams, taip pat su kooperatyvų judėjimo suinteresuotosioms šalims, Europos mechanizmą, pagal kurį būtų skatinamas kooperatyvų vystymasis ir ypač verslo perdavimas pertvarkant jį į kooperatyvą, pvz., įsteigiant savitarpio investicinius fondus;

| 26. | pabrėžia, kad valstybėse narėse, kurioms tenka kovoti su ekonomikos krize, verslo išpirkimas darbuotojų nuosavybėn tampa vis populiaresnis; todėl ragina Komisiją nustatyti finansines priemones arba išplėsti esamas priemones siekiant skatinti tokią praktiką; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad valstybėse narėse, kurioms tenka kovoti su ekonomikos krize, verslo išpirkimas darbuotojų nuosavybėn tampa vis populiaresnis; todėl ragina Komisiją nustatyti finansines priemones arba išplėsti esamas priemones siekiant skatinti tokią praktiką;

| 27. | pabrėžia, kad socialiniai kooperatyvai aktyviai dalyvauja restruktūrizuojant MVĮ, būtent socialinėmis paskatomis integruodami darbuotojus, kuriuos galima apibūdinti kaip esančius nepalankioje padėtyje ir kuriems ypač sunku įsidarbinti, užtikrindami solidarumą ir taip stiprindami gebėjimą patenkinti visuomenės poreikį; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad socialiniai kooperatyvai aktyviai dalyvauja restruktūrizuojant MVĮ, būtent socialinėmis paskatomis integruodami darbuotojus, kuriuos galima apibūdinti kaip esančius nepalankioje padėtyje ir kuriems ypač sunku įsidarbinti, užtikrindami solidarumą ir taip stiprindami gebėjimą patenkinti visuomenės poreikį;

| 28. | pažymi, kad labai dažnai verslo perdavimo darbuotojams atvejais patiriama sunkumų ne tik dėl atitinkamų procedūrų trukmės, bet ir dėl dar svarbesnės problemos – dėl to, kad atitinkamiems specialistams (pvz., teisininkams ir buhalteriams) ir teisinėje bei švietimo sistemoje trūksta žinių apie šio verslo; pabrėžia, kad visų kuriant ar perduodant verslą darbuotojams dalyvaujančių subjektų mokymai ir informuotumo didinimas galėtų gerokai padėti skatinant šią praktiką; todėl rekomenduoja suteikti kooperatinės bendrovės formai nuolatinę vietą atitinkamose universitetų ir vadybos mokyklų mokymo programose; be to, mano, kad geresnės žinios apie kooperatyvus taip pat turėtų būti platinamos ir kad verslo perdavimas darbuotojams kooperatine forma turėtų būti finansiškai remiamas, tikslingai ir pagrįstai panaudojant ir struktūrinių fondų lėšas, skiriamas profesinėms sąjungoms ir įstaigoms, kurių užduotis – teikti informaciją apie įmonių steigimą ar perdavimą; atkreipia dėmesį į patirtį, įgytą kai kurių valstybių narių kooperatyvų federacijoms kuriant ir perduodant įmones kooperatyvų forma, ir ragina Komisiją sukurti mechanizmus, kad būtų palengvintas įmonių bendradarbiavimas ir keitimasis gerąja praktika bei metodais šioje srityje, ir pateikti Tarybai ir Parlamentui atitinkamų rezultatų ataskaitą; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad labai dažnai verslo perdavimo darbuotojams atvejais patiriama sunkumų ne tik dėl atitinkamų procedūrų trukmės, bet ir dėl dar svarbesnės problemos – dėl to, kad atitinkamiems specialistams (pvz., teisininkams ir buhalteriams) ir teisinėje bei švietimo sistemoje trūksta žinių apie šio verslo; pabrėžia, kad visų kuriant ar perduodant verslą darbuotojams dalyvaujančių subjektų mokymai ir informuotumo didinimas galėtų gerokai padėti skatinant šią praktiką; todėl rekomenduoja suteikti kooperatinės bendrovės formai nuolatinę vietą atitinkamose universitetų ir vadybos mokyklų mokymo programose; be to, mano, kad geresnės žinios apie kooperatyvus taip pat turėtų būti platinamos ir kad verslo perdavimas darbuotojams kooperatine forma turėtų būti finansiškai remiamas, tikslingai ir pagrįstai panaudojant ir struktūrinių fondų lėšas, skiriamas profesinėms sąjungoms ir įstaigoms, kurių užduotis – teikti informaciją apie įmonių steigimą ar perdavimą; atkreipia dėmesį į patirtį, įgytą kai kurių valstybių narių kooperatyvų federacijoms kuriant ir perduodant įmones kooperatyvų forma, ir ragina Komisiją sukurti mechanizmus, kad būtų palengvintas įmonių bendradarbiavimas ir keitimasis gerąja praktika bei metodais šioje srityje, ir pateikti Tarybai ir Parlamentui atitinkamų rezultatų ataskaitą;

| 29. | ragina valstybes nares sukurti verslo perdavimą darbuotojams palengvinančią sistemą, įskaitant finansinius mechanizmus, skirtus padėti darbuotojams investuoti į krizės paveiktas ar paveldėtojų neturinčias įmones, taip pat numatyti pirmumo teises darbuotojams taip siekiant sukurti geriausias bankrutuojančių įmonių perėmimo sąlygas; |
| --- | --- |

29.

ragina valstybes nares sukurti verslo perdavimą darbuotojams palengvinančią sistemą, įskaitant finansinius mechanizmus, skirtus padėti darbuotojams investuoti į krizės paveiktas ar paveldėtojų neturinčias įmones, taip pat numatyti pirmumo teises darbuotojams taip siekiant sukurti geriausias bankrutuojančių įmonių perėmimo sąlygas;

| 30. | taip pat mano, kad valstybės narės turėtų vykdyti politiką, palengvinančią darbuotojų dalyvavimą įmonės kapitale ir naudojantis įmonės rezultatais, taip pat taikant tam tikrus fiskalinius mechanizmus kitokios formos pramonės ir paslaugų sektorių įmonėse, ir kad jie būtų tinkamai teisiškai apsaugoti atitinkamai pagal dalyvavimo santykį valdyme, priežiūroje, sprendimų priėmimo procese ir atsakomybės laipsnį įmonėje; primena, kad tokia veikla gali didinti viso susijusio sektoriaus konkurencingumą; |
| --- | --- |

30.

taip pat mano, kad valstybės narės turėtų vykdyti politiką, palengvinančią darbuotojų dalyvavimą įmonės kapitale ir naudojantis įmonės rezultatais, taip pat taikant tam tikrus fiskalinius mechanizmus kitokios formos pramonės ir paslaugų sektorių įmonėse, ir kad jie būtų tinkamai teisiškai apsaugoti atitinkamai pagal dalyvavimo santykį valdyme, priežiūroje, sprendimų priėmimo procese ir atsakomybės laipsnį įmonėje; primena, kad tokia veikla gali didinti viso susijusio sektoriaus konkurencingumą;

| 31. | primena tipiškus teigiamus kooperatinio modelio ypatumus: rezervo nedalomumą, t. y. net likvidavimo atveju kooperatyvo rezervų lėšos negali būti išdalytos jo nariams, bet turi būti naudojamos kooperatinio judėjimo plėtrai, o pagal teisės nuostatas trečiosioms šalims leidžiama į kooperatyvus įnešti rizikos kapitalą, gaunant balsavimo teisę arba jos negaunant (kaip pavyzdį galima paminėti savitarpio investicinius fondus ir Italijos finansavimo kooperatinę akcinę bendrovę Cooperazione Finanza Impresa (CFI), Prancūzijos Socialinės ekonomikos plėtros institutą (Institut de Développement de l'Economie Sociale, ESFIN-IDES) ir Ispanijos investavimo organizaciją Mondragon Corporation); |
| --- | --- |

31.

primena tipiškus teigiamus kooperatinio modelio ypatumus: rezervo nedalomumą, t. y. net likvidavimo atveju kooperatyvo rezervų lėšos negali būti išdalytos jo nariams, bet turi būti naudojamos kooperatinio judėjimo plėtrai, o pagal teisės nuostatas trečiosioms šalims leidžiama į kooperatyvus įnešti rizikos kapitalą, gaunant balsavimo teisę arba jos negaunant (kaip pavyzdį galima paminėti savitarpio investicinius fondus ir Italijos finansavimo kooperatinę akcinę bendrovę Cooperazione Finanza Impresa (CFI), Prancūzijos Socialinės ekonomikos plėtros institutą (Institut de Développement de l'Economie Sociale, ESFIN-IDES) ir Ispanijos investavimo organizaciją Mondragon Corporation);

| 32. | ragina Komisiją remti politiką ir priemones, kuriomis būtų siekiama išlaikyti esamas darbo vietas, o ne vien kurti naujas darbo vietas naujai įsteigtose įmonėse; prašo Komisijos sukurti naujai įsteigtoms įmonėms skirtas naujas paslaugas, kuriomis kooperatinė įmonių forma būtų remiama didinant informuotumą ir įgyvendinant mokymo iniciatyvas; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją remti politiką ir priemones, kuriomis būtų siekiama išlaikyti esamas darbo vietas, o ne vien kurti naujas darbo vietas naujai įsteigtose įmonėse; prašo Komisijos sukurti naujai įsteigtoms įmonėms skirtas naujas paslaugas, kuriomis kooperatinė įmonių forma būtų remiama didinant informuotumą ir įgyvendinant mokymo iniciatyvas;

| 33. | pabrėžia, kad įmonių pertvarkymas krizės metu į ekonomiškai tvarius kooperatyvus reikalauja tikslaus ir ankstyvo įvertinimo; ragina visų lygių valdžios institucijas bendradarbiauti su socialiniais partneriais ir kooperatyvų judėjimu siekiant atlikti tokį ankstyvą įvertinimą ir nustatyti, ar įmanoma ir verta pertvarkyti įmones į kooperatyvus; mano, kad į šį procesą taip pat turėtų būti įtraukiamos profesinės sąjungos ir kooperatyvų federacijos; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad įmonių pertvarkymas krizės metu į ekonomiškai tvarius kooperatyvus reikalauja tikslaus ir ankstyvo įvertinimo; ragina visų lygių valdžios institucijas bendradarbiauti su socialiniais partneriais ir kooperatyvų judėjimu siekiant atlikti tokį ankstyvą įvertinimą ir nustatyti, ar įmanoma ir verta pertvarkyti įmones į kooperatyvus; mano, kad į šį procesą taip pat turėtų būti įtraukiamos profesinės sąjungos ir kooperatyvų federacijos;

| 34. | siūlo Komisijai atlikti išsamų palyginamąjį valstybių narių įgyvendintos geriausios praktikos ir nacionalinės teisės aktų, kuriais sudaromos palankios sąlygos įmonių pertvarkymui į kooperatyvus, tyrimą, visų pirma palyginti įmonių perėmimo, bankroto, finansavimo mechanizmų, verslo paramos įstaigų ir kooperatyvų klasterių steigimo nuostatas; pabrėžia, kad, siekiant nustatyti prioritetus, į šį tyrimą būtina įtraukti kooperatyvus; ragina Komisiją tuo tikslu įvertinti galimybę sukurti duomenų bazę, kurioje būtų sistemingai kaupiama informacija apie restruktūrizavimą į kooperatyvus, siekiant užtikrinti gerosios patirties platinimą ir nuoseklių duomenų rinkimą; |
| --- | --- |

34.

siūlo Komisijai atlikti išsamų palyginamąjį valstybių narių įgyvendintos geriausios praktikos ir nacionalinės teisės aktų, kuriais sudaromos palankios sąlygos įmonių pertvarkymui į kooperatyvus, tyrimą, visų pirma palyginti įmonių perėmimo, bankroto, finansavimo mechanizmų, verslo paramos įstaigų ir kooperatyvų klasterių steigimo nuostatas; pabrėžia, kad, siekiant nustatyti prioritetus, į šį tyrimą būtina įtraukti kooperatyvus; ragina Komisiją tuo tikslu įvertinti galimybę sukurti duomenų bazę, kurioje būtų sistemingai kaupiama informacija apie restruktūrizavimą į kooperatyvus, siekiant užtikrinti gerosios patirties platinimą ir nuoseklių duomenų rinkimą;

| 35. | prašo Komisijos ir valstybių narių palengvinti ir skatinti kooperatyvų ir socialinių įmonių klasterių kūrimą siekiant padėti joms gauti būtinų lėšų, kad jos galėtų atlikti svarbesnį vaidmenį gamybos ir prekybos grandinėje, taip pat remti moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms finansuoti reikalingą masto ekonomiją; |
| --- | --- |

35.

prašo Komisijos ir valstybių narių palengvinti ir skatinti kooperatyvų ir socialinių įmonių klasterių kūrimą siekiant padėti joms gauti būtinų lėšų, kad jos galėtų atlikti svarbesnį vaidmenį gamybos ir prekybos grandinėje, taip pat remti moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms finansuoti reikalingą masto ekonomiją;

Galimybės gauti finansavimą ir parama verslui

| 36. | pabrėžia, kad pramonės ir paslaugų sektoriaus kooperatinės įmonės ir ypač MVĮ dėl įvairių priežasčių, taip pat ir dėl savo verslo pobūdžio negali gauti prieigos prie rizikos kapitalo ir kreditų kapitalo rinkoje; taip pat pažymi, kad daug kapitalo reikalaujančiuose sektoriuose veiklą vykdantiems kooperatyvams paprastai sunku gauti didelį kapitalą iš savo narių, todėl reikėtų sukurti atitinkamas finansines priemones, kuriomis būtų galima atsižvelgti į jų verslo formas; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad pramonės ir paslaugų sektoriaus kooperatinės įmonės ir ypač MVĮ dėl įvairių priežasčių, taip pat ir dėl savo verslo pobūdžio negali gauti prieigos prie rizikos kapitalo ir kreditų kapitalo rinkoje; taip pat pažymi, kad daug kapitalo reikalaujančiuose sektoriuose veiklą vykdantiems kooperatyvams paprastai sunku gauti didelį kapitalą iš savo narių, todėl reikėtų sukurti atitinkamas finansines priemones, kuriomis būtų galima atsižvelgti į jų verslo formas;

| 37. | pabrėžia, kad, turint mintyje ypatingą kooperatyvų struktūrą, galimybės gauti kreditą klausimas jiems yra ypač svarbus; todėl ragina Komisiją, Bazelio komitetą ir EIB parengti ir taikyti kokybės parametrus, taip pat teikiant kreditus ir finansavimą, kad būtų galima atskirti kooperatyvų, įskaitant socialinius kooperatyvus, vaidmenį nuo kitų verslo tipų; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad, turint mintyje ypatingą kooperatyvų struktūrą, galimybės gauti kreditą klausimas jiems yra ypač svarbus; todėl ragina Komisiją, Bazelio komitetą ir EIB parengti ir taikyti kokybės parametrus, taip pat teikiant kreditus ir finansavimą, kad būtų galima atskirti kooperatyvų, įskaitant socialinius kooperatyvus, vaidmenį nuo kitų verslo tipų;

| 38. | mano, kad būtina didinti kooperatyvų kapitalizaciją geriau išnaudojant lėšas, kurios gali būti gautos iš jų socialinės struktūros; ragina Komisiją skatinti kapitalizacijos priemones, įskaitant mokesčių lengvatas, net ir taikomas ribotą laikotarpį po to, kai nusprendžiama dėl išpirkimo ar jis įvykdomas, nelaikant jų valstybės pagalba; |
| --- | --- |

38.

mano, kad būtina didinti kooperatyvų kapitalizaciją geriau išnaudojant lėšas, kurios gali būti gautos iš jų socialinės struktūros; ragina Komisiją skatinti kapitalizacijos priemones, įskaitant mokesčių lengvatas, net ir taikomas ribotą laikotarpį po to, kai nusprendžiama dėl išpirkimo ar jis įvykdomas, nelaikant jų valstybės pagalba;

| 39. | atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse rizikos kapitalą kooperatyvams gali teikti trečiosios šalys, kurios įgyja tik ribotą balsavimo teisę arba jos visai neįgyja, taip siekiant atsižvelgti į narių nuosavybės teises ir įmonės kontrolės struktūrą, ir į tai, kad dėl to pagerėjo kooperatyvų dialogas su kitomis finansų institucijomis; pritaria tokiai politikai ir ragina valstybes nares sudaryti kooperatyvams palankesnes sąlygas gauti kreditą; |
| --- | --- |

39.

atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse rizikos kapitalą kooperatyvams gali teikti trečiosios šalys, kurios įgyja tik ribotą balsavimo teisę arba jos visai neįgyja, taip siekiant atsižvelgti į narių nuosavybės teises ir įmonės kontrolės struktūrą, ir į tai, kad dėl to pagerėjo kooperatyvų dialogas su kitomis finansų institucijomis; pritaria tokiai politikai ir ragina valstybes nares sudaryti kooperatyvams palankesnes sąlygas gauti kreditą;

| 40. | mano, kad Komisija drauge su EIB ir Europos investicijų fondu (EIF) turėtų užtikrinti, kad kooperatyvai turėtų galimybę pasinaudoti ES lygmens finansiniais mechanizmais, įskaitant, tam tikrais atvejais, Bendrosios rinkos akte siūlomą MVĮ finansavimo veiksmų planą, ir kartu su kooperatinių bankų sektoriumi turėtų ypač pasistengti tai užtikrinti; pabrėžia, kad šie veiksmai galėtų pagerinti bendrosios rinkos veikimą; |
| --- | --- |

40.

mano, kad Komisija drauge su EIB ir Europos investicijų fondu (EIF) turėtų užtikrinti, kad kooperatyvai turėtų galimybę pasinaudoti ES lygmens finansiniais mechanizmais, įskaitant, tam tikrais atvejais, Bendrosios rinkos akte siūlomą MVĮ finansavimo veiksmų planą, ir kartu su kooperatinių bankų sektoriumi turėtų ypač pasistengti tai užtikrinti; pabrėžia, kad šie veiksmai galėtų pagerinti bendrosios rinkos veikimą;

| 41. | mano, kad finansų rinkų reglamentavimo ir vėliau įgyvendinimo teisės aktuose būtina atsižvelgti į kooperatinių bankų ypatumus; |
| --- | --- |

41.

mano, kad finansų rinkų reglamentavimo ir vėliau įgyvendinimo teisės aktuose būtina atsižvelgti į kooperatinių bankų ypatumus;

| 42. | pabrėžia, kad programos ir lėšos, numatytos daugiametėje finansinėje programoje (2014–2020), turėtų būti svarbios kooperatyvų paramos priemonės; tvirtina, kad rengiant veiklos programas dėmesys turėtų būti skiriamas naujų kooperatyvų steigimo palengvinimui, paramos tvarių įmonių plėtrai ir atsakingam restruktūrizavimui teikimui, įskaitant priemones, visų pirma susijusias su verslo perdavimu darbuotojams, socialiniais kooperatyvais, vietos plėtra ir socialinėmis, technologinėmis ir gamybos inovacijomis, naudojant visuotines dotacijas ir kitas finansines priemones, įskaitant Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad programos ir lėšos, numatytos daugiametėje finansinėje programoje (2014–2020), turėtų būti svarbios kooperatyvų paramos priemonės; tvirtina, kad rengiant veiklos programas dėmesys turėtų būti skiriamas naujų kooperatyvų steigimo palengvinimui, paramos tvarių įmonių plėtrai ir atsakingam restruktūrizavimui teikimui, įskaitant priemones, visų pirma susijusias su verslo perdavimu darbuotojams, socialiniais kooperatyvais, vietos plėtra ir socialinėmis, technologinėmis ir gamybos inovacijomis, naudojant visuotines dotacijas ir kitas finansines priemones, įskaitant Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą;

| 43. | laikosi nuomonės, kad kuriant ES ir nacionalines finansines programas, siekiant sustiprinti ir išplėtoti aukštesnio ir geresnio lygio socialinę apsaugą, turėtų būti skiriama ypač daug dėmesio (arba tam tikra procentinė lėšų dalis) kooperatyvams, siekiantiems padėti palankių sąlygų neturintiems asmenims, kurių apibrėžtis pateikta ir Reglamente (EB) Nr. 2204/2002, įsidarbinti; |
| --- | --- |

43.

laikosi nuomonės, kad kuriant ES ir nacionalines finansines programas, siekiant sustiprinti ir išplėtoti aukštesnio ir geresnio lygio socialinę apsaugą, turėtų būti skiriama ypač daug dėmesio (arba tam tikra procentinė lėšų dalis) kooperatyvams, siekiantiems padėti palankių sąlygų neturintiems asmenims, kurių apibrėžtis pateikta ir Reglamente (EB) Nr. 2204/2002, įsidarbinti;

| 44. | ragina Komisiją kitais finansiniais metais remti bandomąjį projektą, siekiant palaikyti krizę patiriančių įmonių perdavimą darbuotojams, kad darbuotojai galėtų tęsti savo veiklą, taigi taip kurti naujus kooperatyvus, kurie galėtų atgaivinti krizę patiriančias ar bankrutavusias įmones; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją kitais finansiniais metais remti bandomąjį projektą, siekiant palaikyti krizę patiriančių įmonių perdavimą darbuotojams, kad darbuotojai galėtų tęsti savo veiklą, taigi taip kurti naujus kooperatyvus, kurie galėtų atgaivinti krizę patiriančias ar bankrutavusias įmones;

| 45. | ragina Komisiją rengti jaunimo užimtumo kooperatyvų sektoriuje iniciatyvas; ragina Komisiją skatinti valstybėse narėse taikyti kooperatinį veiklos modelį kaip pagrindinę naujų darbo vietų kūrimo priemonę; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją rengti jaunimo užimtumo kooperatyvų sektoriuje iniciatyvas; ragina Komisiją skatinti valstybėse narėse taikyti kooperatinį veiklos modelį kaip pagrindinę naujų darbo vietų kūrimo priemonę;

| 46. | mano, kad valstybės narės taip pat turėtų imtis priemonių, kad palengvintų kooperatyvų prieigą prie visų verslo paramos paslaugų, nes tai joms padės dar labiau prisidėti prie tvaraus savo veiklos plėtojimo; atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina valstybes nares taikyti priemones, kurios palengvintų kooperatinių įmonių, ypač darbuotojų kooperatyvų, socialinių kooperatyvų, amatininkų kooperatyvų ir labai mažų įmonių kooperatyvų, prieigą prie kreditų; |
| --- | --- |

46.

mano, kad valstybės narės taip pat turėtų imtis priemonių, kad palengvintų kooperatyvų prieigą prie visų verslo paramos paslaugų, nes tai joms padės dar labiau prisidėti prie tvaraus savo veiklos plėtojimo; atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina valstybes nares taikyti priemones, kurios palengvintų kooperatinių įmonių, ypač darbuotojų kooperatyvų, socialinių kooperatyvų, amatininkų kooperatyvų ir labai mažų įmonių kooperatyvų, prieigą prie kreditų;

| 47. | mano, kad valstybės narės turėtų priimti tinkamas visų teisinių, administracinių ar biurokratinių kliūčių, trukdančių kooperatyvams augti arba ribojančių jų augimą, šalinimo priemones; |
| --- | --- |

47.

mano, kad valstybės narės turėtų priimti tinkamas visų teisinių, administracinių ar biurokratinių kliūčių, trukdančių kooperatyvams augti arba ribojančių jų augimą, šalinimo priemones;

| 48. | mano, kad mažoms kooperatinėms kredito asociacijoms reikėtų sudaryti palankesnes sąlygas patekti į rinkas visoje Europoje; |
| --- | --- |

48.

mano, kad mažoms kooperatinėms kredito asociacijoms reikėtų sudaryti palankesnes sąlygas patekti į rinkas visoje Europoje;

| 49. | taip pat mano, kad mažųjų ir vidutinių įmonių bendradarbiavimo tinklai, kurie jau veikia ES kaip kooperatyvai (amatininkų kooperatyvai, MVĮ kooperatyvai, verslo ir užimtumo kooperatyvai ir kt.), turėtų būti skatinami pasitelkiant bendrą rinkodarą, pirkimą ar kitas paslaugas, nes tokie tinklai itin sustiprina labai mažų ir mažųjų įmonių steigimą ir tvarumą ir padeda joms tapti inovacijų šaltiniais; |
| --- | --- |

49.

taip pat mano, kad mažųjų ir vidutinių įmonių bendradarbiavimo tinklai, kurie jau veikia ES kaip kooperatyvai (amatininkų kooperatyvai, MVĮ kooperatyvai, verslo ir užimtumo kooperatyvai ir kt.), turėtų būti skatinami pasitelkiant bendrą rinkodarą, pirkimą ar kitas paslaugas, nes tokie tinklai itin sustiprina labai mažų ir mažųjų įmonių steigimą ir tvarumą ir padeda joms tapti inovacijų šaltiniais;

| 50. | mano, kad, siekiant remti naujų kooperatyvų steigimą, reikėtų plėtoti naujai įsteigtiems kooperatyvams skirtas paslaugas. be to, mano, kad tiek nacionaliniu, tiek Europos lygmenimis reikėtų skatinti iniciatyvas, kuriomis kooperatyvų modelis būtų remiamas tarp galimų verslininkų (pvz., universitetų mokymo programose); |
| --- | --- |

50.

mano, kad, siekiant remti naujų kooperatyvų steigimą, reikėtų plėtoti naujai įsteigtiems kooperatyvams skirtas paslaugas. be to, mano, kad tiek nacionaliniu, tiek Europos lygmenimis reikėtų skatinti iniciatyvas, kuriomis kooperatyvų modelis būtų remiamas tarp galimų verslininkų (pvz., universitetų mokymo programose);

o

o o

| 51. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

51.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 76 E, 2010 3 25, p. 16.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0071.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0005.

(4)  OL L 207, 2003 8 18, p. 1.

(5)  OL L 385, 1994 12 31, p. 14.

(6)  OL C 93, 1998 3 28, p. 2.

(7)  OL C 191, 2012 6 29, p. 24.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/41

---

P7_TA(2013)0302

Bioekonomika Europai

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento rezoliucija „Inovacijos siekiant tvaraus augimo. Bioekonomika Europai“ (2012/2295(INI))

(2016/C 075/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Inovacijos vardan tvaraus augimo. Bioekonomika Europai“ (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Inovacijos vardan tvaraus augimo. Bioekonomika Europai“ (COM(2012)0060),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl efektyviai išteklius naudojančios Europos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl efektyviai išteklius naudojančios Europos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „Dėl uždavinių, susijusių su biržos prekių rinkomis ir žaliavomis, sprendimo“ (COM(2011)0025) ir į savo rezoliuciją dėl šio komunikato (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „Dėl uždavinių, susijusių su biržos prekių rinkomis ir žaliavomis, sprendimo“ (COM(2011)0025) ir į savo rezoliuciją dėl šio komunikato (2),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinės Karalystės pirmininkavimo Tarybai 2005 m. išvadas („Žiniomis grindžiama bioekonomika Europoje“), Vokietijos pirmininkavimo Tarybai 2007 m. išvadas („Kelias į žiniomis grindžiamą bioekonomiką“) ir Belgijos pirmininkavimo Tarybai 2010 m. išvadas („Žiniomis grindžiama ekonomika Europoje. Laimėjimai ir iššūkiai“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinės Karalystės pirmininkavimo Tarybai 2005 m. išvadas („Žiniomis grindžiama bioekonomika Europoje“), Vokietijos pirmininkavimo Tarybai 2007 m. išvadas („Kelias į žiniomis grindžiamą bioekonomiką“) ir Belgijos pirmininkavimo Tarybai 2010 m. išvadas („Žiniomis grindžiama ekonomika Europoje. Laimėjimai ir iššūkiai“),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0201/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0201/2013),

| A. | kadangi numatoma, kad iki 2050 m. gyventojų skaičius pasaulyje nuo 7 mlrd. išaugs iki daugiau kaip 9 mlrd., todėl 70 proc. padidės maisto produktų paklausa ir labai išaugs vandens išteklių poreikis; |
| --- | --- |

A.

kadangi numatoma, kad iki 2050 m. gyventojų skaičius pasaulyje nuo 7 mlrd. išaugs iki daugiau kaip 9 mlrd., todėl 70 proc. padidės maisto produktų paklausa ir labai išaugs vandens išteklių poreikis;

| B. | kadangi dėl to, jog pasaulyje mažėja gamtos išteklių, naudojama vis daugiau atsinaujinančiųjų žaliavų ir dėl visuotinio klimato kaitos poveikio būtina efektyviai naudoti išteklius; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl to, jog pasaulyje mažėja gamtos išteklių, naudojama vis daugiau atsinaujinančiųjų žaliavų ir dėl visuotinio klimato kaitos poveikio būtina efektyviai naudoti išteklius;

| C. | kadangi laikantis ilgalaikio, naujoviško ir veiksmingo požiūrį bus galima užtikrinti ne tik didesnį tvarumą, bet ir paramą kaimo ir regioninei plėtrai, galbūt sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, užtikrinti darnesnį gamybos ciklą bei skleisti pramonės inovacijas visoje vertės kūrimo grandinėje; |
| --- | --- |

C.

kadangi laikantis ilgalaikio, naujoviško ir veiksmingo požiūrį bus galima užtikrinti ne tik didesnį tvarumą, bet ir paramą kaimo ir regioninei plėtrai, galbūt sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, užtikrinti darnesnį gamybos ciklą bei skleisti pramonės inovacijas visoje vertės kūrimo grandinėje;

| D. | kadangi pereinant prie tvarios ekonomikos bus galima sustiprinti Europos pramonės ir žemės ūkio sektorių konkurencingumą, paspartinti ekonomikos augimą, taigi ir skatinti gerokai padidinti užimtumo lygį Europoje; |
| --- | --- |

D.

kadangi pereinant prie tvarios ekonomikos bus galima sustiprinti Europos pramonės ir žemės ūkio sektorių konkurencingumą, paspartinti ekonomikos augimą, taigi ir skatinti gerokai padidinti užimtumo lygį Europoje;

| E. | kadangi tai, ar bioekonomika Europoje veiks sėkmingai, priklauso nuo prieigos prie tvariai valdomų ir išgaunamų maisto produktų (iš žemės ūkio, miškininkystės ir biologiškai skaidžių atliekų sektorių); |
| --- | --- |

E.

kadangi tai, ar bioekonomika Europoje veiks sėkmingai, priklauso nuo prieigos prie tvariai valdomų ir išgaunamų maisto produktų (iš žemės ūkio, miškininkystės ir biologiškai skaidžių atliekų sektorių);

| F. | kadangi ES bioekonomikos sektorių apyvarta jau pasiekė beveik 2 trilijonus eurų, o tvarios pirminės gamybos, maisto perdirbimo, pramoninių biotechnologijų ir biologinio perdirbimo srityse tikimasi didelio augimo; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES bioekonomikos sektorių apyvarta jau pasiekė beveik 2 trilijonus eurų, o tvarios pirminės gamybos, maisto perdirbimo, pramoninių biotechnologijų ir biologinio perdirbimo srityse tikimasi didelio augimo;

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina Komisijos komunikatą „Inovacijos vardan tvaraus augimo. Bioekonomika Europai“ ir jame išdėstytą bioekonomikos strategijos veiksmų planą; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos komunikatą „Inovacijos vardan tvaraus augimo. Bioekonomika Europai“ ir jame išdėstytą bioekonomikos strategijos veiksmų planą;

| 2. | mano, kad bioekonomika suteikia galimybių pramonines ir plataus vartojimo prekes gaminti mažesnėmis sąnaudomis, vartojant mažiau energijos ir mažiau teršiant aplinką; |
| --- | --- |

2.

mano, kad bioekonomika suteikia galimybių pramonines ir plataus vartojimo prekes gaminti mažesnėmis sąnaudomis, vartojant mažiau energijos ir mažiau teršiant aplinką;

| 3. | pritaria minčiai, kad perėjimas prie pažangios, tvarios ir įtraukios bioekonomikos turėtų būti grindžiamas ne tik nedidelį poveikį aplinkai darančia atsinaujinančiųjų gamtos biologinių išteklių gamyba, bet ir ekologijos, ekonomikos bei socialiniu požiūriu tvariu jų naudojimu, biotinius išteklius ir toliau naudojant taip, kad nebūtų peržengiamos ekosistemos atsinaujinimo ribos; |
| --- | --- |

3.

pritaria minčiai, kad perėjimas prie pažangios, tvarios ir įtraukios bioekonomikos turėtų būti grindžiamas ne tik nedidelį poveikį aplinkai darančia atsinaujinančiųjų gamtos biologinių išteklių gamyba, bet ir ekologijos, ekonomikos bei socialiniu požiūriu tvariu jų naudojimu, biotinius išteklius ir toliau naudojant taip, kad nebūtų peržengiamos ekosistemos atsinaujinimo ribos;

| 4. | pabrėžia, kad dabar būtina skubiai imtis priemonių siekiant remti inovacijas ir investicijas į naujus metodus ir verslo modelius ir kurti paskatas, kurios teiktų ilgalaikę naudą ekonomikai; pabrėžia itin svarbų privačiojo sektoriaus vaidmenį užtikrinant tvarų ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad dabar būtina skubiai imtis priemonių siekiant remti inovacijas ir investicijas į naujus metodus ir verslo modelius ir kurti paskatas, kurios teiktų ilgalaikę naudą ekonomikai; pabrėžia itin svarbų privačiojo sektoriaus vaidmenį užtikrinant tvarų ekonomikos augimą;

| 5. | laikosi nuomonės, kad bioekonomika yra būtina sąlyga norint pasiekti strategijos „Europa 2020“ ir konkrečiai iniciatyvų „Inovacijų sąjunga“ ir „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ tikslų; |
| --- | --- |

5.

laikosi nuomonės, kad bioekonomika yra būtina sąlyga norint pasiekti strategijos „Europa 2020“ ir konkrečiai iniciatyvų „Inovacijų sąjunga“ ir „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ tikslų;

| 6. | palankiai vertina Komisijos paramą siekiant iš esmės pakeisti ES požiūrį į biologinių išteklių gamybą, naudojimą, apdorojimą, saugojimą, perdirbimą ir šalinimą; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina Komisijos paramą siekiant iš esmės pakeisti ES požiūrį į biologinių išteklių gamybą, naudojimą, apdorojimą, saugojimą, perdirbimą ir šalinimą;

| 7. | pabrėžia, kad bioekonomikos sektoriuje jau dirba 22 mln. darbuotojų, t. y. 9 proc. visų ES dirbančiųjų, ir kad šiame sektoriuje iš tikrųjų galima įdarbinti daug daugiau žmonių; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad bioekonomikos sektoriuje jau dirba 22 mln. darbuotojų, t. y. 9 proc. visų ES dirbančiųjų, ir kad šiame sektoriuje iš tikrųjų galima įdarbinti daug daugiau žmonių;

| 8. | remia Komisijos pasiūlymą sukurti darbo grupę ir biotechnologijomis grindžiamų pramonės sektorių veiksmų planą, kuriame būtų išdėstytas neabejotinas atsinaujinančiųjų išteklių ir biotechnologijų indėlis į tvarų vystymąsi, ir pritaria tam, kad reikia skatinti regionus bei ūkio subjektus plėtoti naujas inovacijas bioekonomikos sektoriuje; |
| --- | --- |

8.

remia Komisijos pasiūlymą sukurti darbo grupę ir biotechnologijomis grindžiamų pramonės sektorių veiksmų planą, kuriame būtų išdėstytas neabejotinas atsinaujinančiųjų išteklių ir biotechnologijų indėlis į tvarų vystymąsi, ir pritaria tam, kad reikia skatinti regionus bei ūkio subjektus plėtoti naujas inovacijas bioekonomikos sektoriuje;

| 9. | ragina valstybes nares parengti nacionalinius ir regioninius bioekonomikos veiksmų planus ir prašo, kad Komisija Parlamentui du kartus per metus pateiktų ekonomikos įgyvendinimo ataskaitas; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares parengti nacionalinius ir regioninius bioekonomikos veiksmų planus ir prašo, kad Komisija Parlamentui du kartus per metus pateiktų ekonomikos įgyvendinimo ataskaitas;

| 10. | pabrėžia, kad ES yra pasaulinė įvairių gamtos mokslo ir biotechnologijų sričių lyderė; mano, kad perėjimas prie bioekonomikos padės Europai gerokai pasistūmėti į priekį mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, inovacijų bei konkurencingumo srityse ir sustiprins jos vaidmenį tarptautinėje arenoje; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad ES yra pasaulinė įvairių gamtos mokslo ir biotechnologijų sričių lyderė; mano, kad perėjimas prie bioekonomikos padės Europai gerokai pasistūmėti į priekį mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, inovacijų bei konkurencingumo srityse ir sustiprins jos vaidmenį tarptautinėje arenoje;

| 11. | pabrėžia išteklių naudojimo ir energijos vartojimo efektyvumo svarbą ir didelį potencialą; pabrėžia, kad reikia siekti gaminti „daugiau iš mažiau“, kad bioekonomika ir toliau būtų tvari; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia išteklių naudojimo ir energijos vartojimo efektyvumo svarbą ir didelį potencialą; pabrėžia, kad reikia siekti gaminti „daugiau iš mažiau“, kad bioekonomika ir toliau būtų tvari;

| 12. | mano, kad bioekonomika Europai turėtų ne tik pakeisti dabartinę iškastiniu kuru grindžiamą ekonomiką ar atkartoti dabartinę eikvojimo elgseną ir vartojimo modelius, bet ir tapti veiksmingesniu ir tvaresniu modeliu, atsižvelgiant į socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriais vykdomą priežiūrą visose bioekonomika grindžiamose vertės kūrimo grandinėse; |
| --- | --- |

12.

mano, kad bioekonomika Europai turėtų ne tik pakeisti dabartinę iškastiniu kuru grindžiamą ekonomiką ar atkartoti dabartinę eikvojimo elgseną ir vartojimo modelius, bet ir tapti veiksmingesniu ir tvaresniu modeliu, atsižvelgiant į socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriais vykdomą priežiūrą visose bioekonomika grindžiamose vertės kūrimo grandinėse;

| 13. | palankiai vertina šiuo metu vykdomą Sąjungos biodegalų teisės aktų persvarstymą, siekiant sumažinti neigiamą netiesioginio žemės paskirties keitimo poveikį ir skatinti pažangesnių biodegalų rinką ir jų plėtrą, nes tai turėtų sudaryti sąlygas geriau panaudoti ne maisto produktų žaliavas, pvz., atliekas, likučius, lignoceliuliozę ir celiuliozines medžiagas; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina šiuo metu vykdomą Sąjungos biodegalų teisės aktų persvarstymą, siekiant sumažinti neigiamą netiesioginio žemės paskirties keitimo poveikį ir skatinti pažangesnių biodegalų rinką ir jų plėtrą, nes tai turėtų sudaryti sąlygas geriau panaudoti ne maisto produktų žaliavas, pvz., atliekas, likučius, lignoceliuliozę ir celiuliozines medžiagas;

| 14. | primena, kad netiesioginio žemės paskirties keitimo veiksniai, susiję su biodegalais ir skystaisiais bioproduktais, taip pat privalomi tvarumo kriterijai, skirti kietajai ir dujinei biomasei naudoti, turėtų būti įtraukti į Atsinaujinančiosios energijos direktyvą ir Degalų kokybės direktyvą; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl pagrindų direktyvos dėl biomasės, į kurį būtų įtraukti visi biomasės naudojimo būdai (energija, kuras, medžiagos, cheminės medžiagos) ir nustatyta biomasės hierarchija; |
| --- | --- |

14.

primena, kad netiesioginio žemės paskirties keitimo veiksniai, susiję su biodegalais ir skystaisiais bioproduktais, taip pat privalomi tvarumo kriterijai, skirti kietajai ir dujinei biomasei naudoti, turėtų būti įtraukti į Atsinaujinančiosios energijos direktyvą ir Degalų kokybės direktyvą; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl pagrindų direktyvos dėl biomasės, į kurį būtų įtraukti visi biomasės naudojimo būdai (energija, kuras, medžiagos, cheminės medžiagos) ir nustatyta biomasės hierarchija;

Investicijos į mokslinius tyrimus, inovacijas ir įgūdžius

| 15. | ragina Europos Komisiją toliau dėti pastangas ir koordinuoti mokslinių tyrimų ir plėtros pastangas tarp valstybių narių ir tarp įvairių pramonės sektorių ir ypač atkreipia dėmesį į tai, kad reikia vykdyti mokslinius tyrimus vertinant biotinių išteklių tvarumo ribas, atsižvelgiant į ekosistemos funkcijas ir natūralias maisto grandines bei žmonėms skirtų maisto produktų paklausą; |
| --- | --- |

15.

ragina Europos Komisiją toliau dėti pastangas ir koordinuoti mokslinių tyrimų ir plėtros pastangas tarp valstybių narių ir tarp įvairių pramonės sektorių ir ypač atkreipia dėmesį į tai, kad reikia vykdyti mokslinius tyrimus vertinant biotinių išteklių tvarumo ribas, atsižvelgiant į ekosistemos funkcijas ir natūralias maisto grandines bei žmonėms skirtų maisto produktų paklausą;

| 16. | ragina atlikti išsamesnius mokslinius tyrimus siekiant nustatyti bioekonomikos teikiamas galimybes socialinei sričiai ir aplinkos apsaugai, taip pat galimas jos sąnaudas, atsižvelgiant į įvairų galimą bioekonomikos poveikį ir galimus netinkamus bioekonomikos naudojimo metodus, turint mintyje ribotų gamtinių išteklių naudojimą, žalos aplinkai ir biologinės įvairovės nykimo riziką ir išsaugojimo galimybę; |
| --- | --- |

16.

ragina atlikti išsamesnius mokslinius tyrimus siekiant nustatyti bioekonomikos teikiamas galimybes socialinei sričiai ir aplinkos apsaugai, taip pat galimas jos sąnaudas, atsižvelgiant į įvairų galimą bioekonomikos poveikį ir galimus netinkamus bioekonomikos naudojimo metodus, turint mintyje ribotų gamtinių išteklių naudojimą, žalos aplinkai ir biologinės įvairovės nykimo riziką ir išsaugojimo galimybę;

| 17. | palankiai vertina tai, kad rengiamasi sudaryti bioekonomikos ekspertų grupę, kuri padėtų didinti politikos priemonių ir iniciatyvų sąveiką ir nuoseklumą, ir sukurti bioekonomikos stebėjimo centrą, siekiant skatinti abipusį mokymąsi ir užtikrinti, kad būtų nuolat keičiamasi žiniomis tarp mokslinių tyrimų institutų, įmonių, įstaigų, universitetų, regioninių ūkio subjektų ir kaimo vietovių ūkininkų ir piliečių, ir paspartinti reglamentavimo sistemos, kuri sudarytų palankias sąlygas moksliniams tyrimams, jų pritaikymui ir naujovių komercializacijai; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina tai, kad rengiamasi sudaryti bioekonomikos ekspertų grupę, kuri padėtų didinti politikos priemonių ir iniciatyvų sąveiką ir nuoseklumą, ir sukurti bioekonomikos stebėjimo centrą, siekiant skatinti abipusį mokymąsi ir užtikrinti, kad būtų nuolat keičiamasi žiniomis tarp mokslinių tyrimų institutų, įmonių, įstaigų, universitetų, regioninių ūkio subjektų ir kaimo vietovių ūkininkų ir piliečių, ir paspartinti reglamentavimo sistemos, kuri sudarytų palankias sąlygas moksliniams tyrimams, jų pritaikymui ir naujovių komercializacijai;

| 18. | primena, kad naudojant biotechnologijas, visų pirma genetiškai modifikuotų organizmų ir sintetinės biologijos srityse, svarbu laikytis atsargumo principo; |
| --- | --- |

18.

primena, kad naudojant biotechnologijas, visų pirma genetiškai modifikuotų organizmų ir sintetinės biologijos srityse, svarbu laikytis atsargumo principo;

| 19. | mano, jog siekiant, kad tyrimų rezultatai būtų prieinami suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant vartotojus, būtina kurti daugiadisciplinio ir tarpsektorinio informavimo bei profesinio mokymo programas, suteikiant galimybę didinti sąmoningumą ir dalyvavimą; |
| --- | --- |

19.

mano, jog siekiant, kad tyrimų rezultatai būtų prieinami suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant vartotojus, būtina kurti daugiadisciplinio ir tarpsektorinio informavimo bei profesinio mokymo programas, suteikiant galimybę didinti sąmoningumą ir dalyvavimą;

| 20. | ragina vertės kūrimo grandinėje pašalinti esamas kliūtis diegti inovacijas, visų pirma taikant greitas ir moksliškai pagrįstas ES biotechnologinių produktų patvirtinimo procedūras ir suteikiant galimybę daug greičiau patekti į rinką; |
| --- | --- |

20.

ragina vertės kūrimo grandinėje pašalinti esamas kliūtis diegti inovacijas, visų pirma taikant greitas ir moksliškai pagrįstas ES biotechnologinių produktų patvirtinimo procedūras ir suteikiant galimybę daug greičiau patekti į rinką;

| 21. | ragina Komisiją pasiūlyti išsamias praktines regioninio masto priemones siekiant skatinti bioekonomikos produktų gamybą ir vartojimą regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją pasiūlyti išsamias praktines regioninio masto priemones siekiant skatinti bioekonomikos produktų gamybą ir vartojimą regionų lygmeniu;

| 22. | pabrėžia, kad, norint reaguoti į su bioekonomika susijusius visuomenės pokyčius, taip pat skatinti konkurencingumą, ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, patenkinti pramonės poreikius ir užtikrinti, kad įgūdžiai geriau atitiktų darbo vietas, bioekonomikos sektoriuje reikia toliau plėtoti ir (arba) integruoti naujus įgūdžius, naujas žinias ir naujas disciplinas; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad, norint reaguoti į su bioekonomika susijusius visuomenės pokyčius, taip pat skatinti konkurencingumą, ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, patenkinti pramonės poreikius ir užtikrinti, kad įgūdžiai geriau atitiktų darbo vietas, bioekonomikos sektoriuje reikia toliau plėtoti ir (arba) integruoti naujus įgūdžius, naujas žinias ir naujas disciplinas;

| 23. | pabrėžia, kad bioekonomikai reikia aukšto lygio kompetencijos ir kvalifikuotos darbo jėgos; tvirtina, kad profesinį mokymą ir aukštąjį išsilavinimą būtina teikti Europos Sąjungos regionuose, atsižvelgiant į šių regionų ypatumus; pažymi, kad plataus masto regionų švietimo ir mokymo sistemos taip pat skatina verslo plėtrą; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad bioekonomikai reikia aukšto lygio kompetencijos ir kvalifikuotos darbo jėgos; tvirtina, kad profesinį mokymą ir aukštąjį išsilavinimą būtina teikti Europos Sąjungos regionuose, atsižvelgiant į šių regionų ypatumus; pažymi, kad plataus masto regionų švietimo ir mokymo sistemos taip pat skatina verslo plėtrą;

| 24. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą 4,5 mlrd. eurų skirti bendrajai mokslinių tyrimų programai „Horizontas 2020“ ir tikisi, kad šios lėšos bus naudojamos visiems bioekonomikos sektoriams ir priemonėms finansuoti, įskaitant mokslinius tyrimus, susijusius su ekosistemos ribomis, biologinių medžiagų pakartotiniu naudojimu ir perdirbimu; |
| --- | --- |

24.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą 4,5 mlrd. eurų skirti bendrajai mokslinių tyrimų programai „Horizontas 2020“ ir tikisi, kad šios lėšos bus naudojamos visiems bioekonomikos sektoriams ir priemonėms finansuoti, įskaitant mokslinius tyrimus, susijusius su ekosistemos ribomis, biologinių medžiagų pakartotiniu naudojimu ir perdirbimu;

| 25. | laikosi nuomonės, kad tvariomis vietos biologinėmis medžiagomis, kurios neišstumia maisto produktų ar kitų naudingesnių produktų naudojimo, grindžiamos biorafinavimo įmonės yra pagrindinė priemonė – diegiant inovacijų procesus ir skatinant investicijas į žiedinę ekonomiką – įgyvendinant sveikintinus nebenaudojamų įrenginių pertvarkos procesus ir atgaivinant krizės paveiktas teritorijas, ir tikisi, kad šis jų vaidmuo bus ir toliau palaikomas; |
| --- | --- |

25.

laikosi nuomonės, kad tvariomis vietos biologinėmis medžiagomis, kurios neišstumia maisto produktų ar kitų naudingesnių produktų naudojimo, grindžiamos biorafinavimo įmonės yra pagrindinė priemonė – diegiant inovacijų procesus ir skatinant investicijas į žiedinę ekonomiką – įgyvendinant sveikintinus nebenaudojamų įrenginių pertvarkos procesus ir atgaivinant krizės paveiktas teritorijas, ir tikisi, kad šis jų vaidmuo bus ir toliau palaikomas;

| 26. | pabrėžia, jog siekiant, kad biorafinavimo įmonės Europoje sėkmingai veiktų, būtinas pakankamas tvarių žaliavų kiekis; pažymi, kad dėl to taip pat reikės tobulinti sandėliavimo ir transporto infrastruktūrą ir plėtoti reikiamus logistikos pajėgumus; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, jog siekiant, kad biorafinavimo įmonės Europoje sėkmingai veiktų, būtinas pakankamas tvarių žaliavų kiekis; pažymi, kad dėl to taip pat reikės tobulinti sandėliavimo ir transporto infrastruktūrą ir plėtoti reikiamus logistikos pajėgumus;

| 27. | pažymi, kad Europoje yra tik keli demonstraciniai įrenginiai ir kad būtina didinti investicijas, siekiant, kad Europos pramonės sektoriai išlaikytų pirmaujančias pozicijas biorafinavimo įmonių sektoriuje; ragina Komisiją ir valstybes nares remti bandomąją ir parodomąją produktų ir procesų tobulinimo veiklą; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad Europoje yra tik keli demonstraciniai įrenginiai ir kad būtina didinti investicijas, siekiant, kad Europos pramonės sektoriai išlaikytų pirmaujančias pozicijas biorafinavimo įmonių sektoriuje; ragina Komisiją ir valstybes nares remti bandomąją ir parodomąją produktų ir procesų tobulinimo veiklą;

| 28. | pabrėžia, kad bioekonomikos politika turi būti geriau formuojama siekiant užtikrinti pakopinį biomasės naudojimą; atsižvelgdamas į tai, ragina parengti teisinę priemonę, kurią taikant bus galima efektyviau ir tvariau naudoti šiuos vertingus išteklius; pabrėžia, kad tokia priemonė turėtų nustatyti pakopinio naudojimo principą vadinamojoje biomasės piramidėje ir būti taikoma atsižvelgiant į skirtingas šios piramidės dalis ir stiprinant jos viršūnę; toks požiūris suteiktų galimybę hierarchiškai, išmaniai ir efektyviai naudoti biomasę, taikyti pridėtinę vertę kuriančias prietaikas ir imtis paramos priemonių, tokių kaip mokslinių tyrimų koordinavimas visoje vertės grandinėje; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad bioekonomikos politika turi būti geriau formuojama siekiant užtikrinti pakopinį biomasės naudojimą; atsižvelgdamas į tai, ragina parengti teisinę priemonę, kurią taikant bus galima efektyviau ir tvariau naudoti šiuos vertingus išteklius; pabrėžia, kad tokia priemonė turėtų nustatyti pakopinio naudojimo principą vadinamojoje biomasės piramidėje ir būti taikoma atsižvelgiant į skirtingas šios piramidės dalis ir stiprinant jos viršūnę; toks požiūris suteiktų galimybę hierarchiškai, išmaniai ir efektyviai naudoti biomasę, taikyti pridėtinę vertę kuriančias prietaikas ir imtis paramos priemonių, tokių kaip mokslinių tyrimų koordinavimas visoje vertės grandinėje;

Intensyvesnė politikos krypčių sąveika ir suinteresuotųjų šalių įsitraukimas

| 29. | mano, kad būtina užtikrinti integruotą, nuoseklų tarpsektorinį ir tarpdisciplininį požiūrį į bioekonomiką, ir ragina įvairiuose sektoriuose suderinti skirtingų sričių ES politiką, susijusią su pagrindiniais bioekonomikos principais, pvz., atsargumo principu (Efektyvaus išteklių naudojimo veiksmų planas, „Inovacijų sąjunga“, Žaliavų iniciatyva, programa „Horizontas 2020“, ES aplinkosaugos veiksmų programa iki 2020 m., sanglaudos politika, bendra žemės ūkio ir bendra žuvininkystės politika, Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva, Vandens pagrindų direktyva, Atliekų direktyva ir Pakuočių direktyva, taip pat specialios nuostatos dėl biologinių atliekų); taip pat mano, kad būtina nustatyti vienodas, ilgalaikes ir stabilias ES ir nacionalinio lygmens reglamentavimo sąlygas, kad būtų skatinamos ir didinamos investicijos į bioekonomiką Europoje; |
| --- | --- |

29.

mano, kad būtina užtikrinti integruotą, nuoseklų tarpsektorinį ir tarpdisciplininį požiūrį į bioekonomiką, ir ragina įvairiuose sektoriuose suderinti skirtingų sričių ES politiką, susijusią su pagrindiniais bioekonomikos principais, pvz., atsargumo principu (Efektyvaus išteklių naudojimo veiksmų planas, „Inovacijų sąjunga“, Žaliavų iniciatyva, programa „Horizontas 2020“, ES aplinkosaugos veiksmų programa iki 2020 m., sanglaudos politika, bendra žemės ūkio ir bendra žuvininkystės politika, Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva, Vandens pagrindų direktyva, Atliekų direktyva ir Pakuočių direktyva, taip pat specialios nuostatos dėl biologinių atliekų); taip pat mano, kad būtina nustatyti vienodas, ilgalaikes ir stabilias ES ir nacionalinio lygmens reglamentavimo sąlygas, kad būtų skatinamos ir didinamos investicijos į bioekonomiką Europoje;

| 30. | kad būtų galima pasiekti kuo didesnį poveikį, ragina Komisiją kurti finansinės paramos ikikomerciniam investavimui į bioekonomiką priemones, naudoti mokslinių tyrimų rezultatus komercinei sėkmei pasiekti ir sudaryti sąlygas novatoriškoms bendrovėms, visų pirma MVĮ, rasti finansinės ir kitokios paramos priemonių, kuriomis būtų skatinama bioekonomikos plėtra, pvz., panaudojant regioninius ir struktūrinius fondus ir Europos investicijų banko rizikos pasidalijimo priemones, didinant įvairių ES mokslinių tyrimų ir inovacijų fondų suderinamumą ir nustatant vieno langelio principą informacijai apie visas su bioekonomika susijusias iniciatyvas gauti; pripažįsta, kad esama sunkumų ir finansinės rizikos komercializuojant bioekonomikos inovacijas ir pateikiant jas į rinką; |
| --- | --- |

30.

kad būtų galima pasiekti kuo didesnį poveikį, ragina Komisiją kurti finansinės paramos ikikomerciniam investavimui į bioekonomiką priemones, naudoti mokslinių tyrimų rezultatus komercinei sėkmei pasiekti ir sudaryti sąlygas novatoriškoms bendrovėms, visų pirma MVĮ, rasti finansinės ir kitokios paramos priemonių, kuriomis būtų skatinama bioekonomikos plėtra, pvz., panaudojant regioninius ir struktūrinius fondus ir Europos investicijų banko rizikos pasidalijimo priemones, didinant įvairių ES mokslinių tyrimų ir inovacijų fondų suderinamumą ir nustatant vieno langelio principą informacijai apie visas su bioekonomika susijusias iniciatyvas gauti; pripažįsta, kad esama sunkumų ir finansinės rizikos komercializuojant bioekonomikos inovacijas ir pateikiant jas į rinką;

| 31. | ragina plėtoti pramonės infrastruktūrą ir įdiegti tinkamiausią biologinių produktų tiekimo grandinę kaimo ir pakrančių vietovėse, siekiant kurti naujas darbo vietas žemės ūkio, miškininkystės ir akvakultūros sektoriuose; ragina šiam tikslui skirti ES kaimo plėtros lėšų ir tai daryti ne didinant, o mažinant žalą aplinkai ir biologinės įvairovės nykimą; |
| --- | --- |

31.

ragina plėtoti pramonės infrastruktūrą ir įdiegti tinkamiausią biologinių produktų tiekimo grandinę kaimo ir pakrančių vietovėse, siekiant kurti naujas darbo vietas žemės ūkio, miškininkystės ir akvakultūros sektoriuose; ragina šiam tikslui skirti ES kaimo plėtros lėšų ir tai daryti ne didinant, o mažinant žalą aplinkai ir biologinės įvairovės nykimą;

| 32. | prašo įgyvendinti konkrečius tikslinius veiksmus siekiant supaprastinti ir sutrumpinti biurokratines leidimų išdavimo procedūras, dėl kurių biorafinavimo įmonių plėtros procesai tampa sudėtingi ir gali būti paskatintas naujoviškų bei pažangių technologijų iškėlimas už ES ribų; |
| --- | --- |

32.

prašo įgyvendinti konkrečius tikslinius veiksmus siekiant supaprastinti ir sutrumpinti biurokratines leidimų išdavimo procedūras, dėl kurių biorafinavimo įmonių plėtros procesai tampa sudėtingi ir gali būti paskatintas naujoviškų bei pažangių technologijų iškėlimas už ES ribų;

| 33. | pritaria viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės modeliui atsižvelgdamas į tinkamą patirtį, įgytą, kai buvo sprendžiamos taikant šią partnerystę kituose sektoriuose iškilusios problemos, ragina Komisiją skirti pakankamai lėšų tokios partnerystės plėtrai ir augimui; yra įsitikinęs, kad tai svarbi priemonė, galinti padėti kurti naujas vertės grandines, sustiprinti esamas ir sudaryti palankias sąlygas investuoti į technologijas ir demonstracinius įrenginius, kurie padėtų mokslinių tyrimų rezultatus perkelti į rinką; |
| --- | --- |

33.

pritaria viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės modeliui atsižvelgdamas į tinkamą patirtį, įgytą, kai buvo sprendžiamos taikant šią partnerystę kituose sektoriuose iškilusios problemos, ragina Komisiją skirti pakankamai lėšų tokios partnerystės plėtrai ir augimui; yra įsitikinęs, kad tai svarbi priemonė, galinti padėti kurti naujas vertės grandines, sustiprinti esamas ir sudaryti palankias sąlygas investuoti į technologijas ir demonstracinius įrenginius, kurie padėtų mokslinių tyrimų rezultatus perkelti į rinką;

| 34. | pritaria, kad būtinas daugiapakopis požiūris, ir prašo bioekonomikai skirti vis daugiau dėmesio regionų bei vietos lygmenimis, taip pat iniciatyvoms, kurios įgyvendinamos pagal principą „iš apačios į viršų“; palankiai vertina regionų, nacionalinio ir ES lygmens bioekonomikos forumų kūrimą, nes pasitelkiant juos bus galima įvertinti sektoriuje pasiektą pažangą ir keistis žiniomis bei geriausia praktika siekiant sudaryti palankias sąlygas suvienodinti bioekonomikos vystymąsi ES teritorijoje; taip pat prašo Komisijos įtraukti į šią veiklą sektoriaus ir visų susijusių sričių ekspertus, vartotojų ir piliečių atstovus; atkreipia dėmesį į tai, kad regionų ekonomika atlieka pagrindinį vaidmenį siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo; |
| --- | --- |

34.

pritaria, kad būtinas daugiapakopis požiūris, ir prašo bioekonomikai skirti vis daugiau dėmesio regionų bei vietos lygmenimis, taip pat iniciatyvoms, kurios įgyvendinamos pagal principą „iš apačios į viršų“; palankiai vertina regionų, nacionalinio ir ES lygmens bioekonomikos forumų kūrimą, nes pasitelkiant juos bus galima įvertinti sektoriuje pasiektą pažangą ir keistis žiniomis bei geriausia praktika siekiant sudaryti palankias sąlygas suvienodinti bioekonomikos vystymąsi ES teritorijoje; taip pat prašo Komisijos įtraukti į šią veiklą sektoriaus ir visų susijusių sričių ekspertus, vartotojų ir piliečių atstovus; atkreipia dėmesį į tai, kad regionų ekonomika atlieka pagrindinį vaidmenį siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo;

| 35. | mano, kad iniciatyvos „iš apačios į viršų“ yra svarbios kuriant biotechnologijų visuomenę ir kad itin svarbu laikytis į verslą ir į paklausą orientuoto požiūrio, kartu su į valdžios institucijas orientuotu požiūriu; mano, kad atitinkamos galimybės turėtų būti sudarytos regioninėms iniciatyvoms įgyvendinti; ragina Komisiją remti tokius tinklus ir branduolius siekiant skatinti keitimąsi patirtimi; |
| --- | --- |

35.

mano, kad iniciatyvos „iš apačios į viršų“ yra svarbios kuriant biotechnologijų visuomenę ir kad itin svarbu laikytis į verslą ir į paklausą orientuoto požiūrio, kartu su į valdžios institucijas orientuotu požiūriu; mano, kad atitinkamos galimybės turėtų būti sudarytos regioninėms iniciatyvoms įgyvendinti; ragina Komisiją remti tokius tinklus ir branduolius siekiant skatinti keitimąsi patirtimi;

Rinkų ir konkurencingumo stiprinimas

| 36. | ragina Komisiją finansinę paramą skirti inovacijoms, laikantis iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“ nuostatų, įskaitant programos „Horizontas 2020“ prioritetus, skatinant mokslinių tyrimų rezultatus parengti rinkodarai, taip mažinant vadinamąjį mokslinių tyrimų mirties slėnį Europoje; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją finansinę paramą skirti inovacijoms, laikantis iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“ nuostatų, įskaitant programos „Horizontas 2020“ prioritetus, skatinant mokslinių tyrimų rezultatus parengti rinkodarai, taip mažinant vadinamąjį mokslinių tyrimų mirties slėnį Europoje;

| 37. | mano, kad esama išties puikių priemonių (viešieji pirkimai, standartizavimas, mokesčių lengvatos, sertifikavimo ir specialaus ženklinimo sistemos), kurias pasitelkus būtų galima užtikrinti pakankamą tvarių ir aukštos kokybės biotechnologinių produktų tiekimą ir efektyviu išteklių naudojimu grindžiamas gamybos sistemas; mano, kad reikalinga dabartinių teisės aktų reforma; ragina Komisiją parengti biomasės naudojimo tvarumo kriterijus, kuriais būtų grindžiamos ir rinkos kūrimo priemonės; |
| --- | --- |

37.

mano, kad esama išties puikių priemonių (viešieji pirkimai, standartizavimas, mokesčių lengvatos, sertifikavimo ir specialaus ženklinimo sistemos), kurias pasitelkus būtų galima užtikrinti pakankamą tvarių ir aukštos kokybės biotechnologinių produktų tiekimą ir efektyviu išteklių naudojimu grindžiamas gamybos sistemas; mano, kad reikalinga dabartinių teisės aktų reforma; ragina Komisiją parengti biomasės naudojimo tvarumo kriterijus, kuriais būtų grindžiamos ir rinkos kūrimo priemonės;

| 38. | pabrėžia, kad bioekonomika, grindžiama biologinių išteklių, o ne iškastinės energijos naudojimu, turi būti vykdoma vadovaujantis tvirta politine sistema, kurią taikant atsižvelgiama ne tik į ekonominį gyvybingumą, bet ir į socialinio ir ekologinio tvarumo veiksnius; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad bioekonomika, grindžiama biologinių išteklių, o ne iškastinės energijos naudojimu, turi būti vykdoma vadovaujantis tvirta politine sistema, kurią taikant atsižvelgiama ne tik į ekonominį gyvybingumą, bet ir į socialinio ir ekologinio tvarumo veiksnius;

| 39. | laikosi nuomonės, kad svarbiausia įtraukti vartotojus ir suteikti jiems žinių apie biotechnologinių produktų ir paslaugų pasirinkimą; todėl pageidauja, kad būtų rengiami tokių gaminių ES standartai, grindžiami pakankamo tvarumo kriterijais, nes mano, kad tai būtų tinkama Europai naudingos šių produktų rinkos formavimo skatinimo priemonė; |
| --- | --- |

39.

laikosi nuomonės, kad svarbiausia įtraukti vartotojus ir suteikti jiems žinių apie biotechnologinių produktų ir paslaugų pasirinkimą; todėl pageidauja, kad būtų rengiami tokių gaminių ES standartai, grindžiami pakankamo tvarumo kriterijais, nes mano, kad tai būtų tinkama Europai naudingos šių produktų rinkos formavimo skatinimo priemonė;

| 40. | mano, kad biotechnologinių produktų gyvavimo ciklo negalima dirbtinai sutrumpinti; produktas turėtų būti kuriamas kuo ilgesniam laikotarpiui; |
| --- | --- |

40.

mano, kad biotechnologinių produktų gyvavimo ciklo negalima dirbtinai sutrumpinti; produktas turėtų būti kuriamas kuo ilgesniam laikotarpiui;

| 41. | pabrėžia, kad bioekonomika reikšmingai padės užtikrinti kaimo ir pakrančių vietovių plėtrą; laikosi nuomonės, kad sąveika ir glaudus bendradarbiavimas visoje vertės kūrimo grandinėje, kuri apima vietos žemės ūkio ir miškų pramonės žaliavų gamintojus ir biorafinavimo įmones, gali prisidėti stiprinant šių regionų konkurencingumą ir didinant jų finansinį pajėgumą; pabrėžia, kad reikia parengti ilgalaikę bioekonomikos strategiją, kurioje būtų atsižvelgiama į poreikį užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad bioekonomika reikšmingai padės užtikrinti kaimo ir pakrančių vietovių plėtrą; laikosi nuomonės, kad sąveika ir glaudus bendradarbiavimas visoje vertės kūrimo grandinėje, kuri apima vietos žemės ūkio ir miškų pramonės žaliavų gamintojus ir biorafinavimo įmones, gali prisidėti stiprinant šių regionų konkurencingumą ir didinant jų finansinį pajėgumą; pabrėžia, kad reikia parengti ilgalaikę bioekonomikos strategiją, kurioje būtų atsižvelgiama į poreikį užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą;

| 42. | reikalauja, kad išplėtoti biologiniai ir biotechnologiniai procesai būtų naudojami iš atliekų ir nemaistinių kultūrų išgaunant atsinaujinančiuosius biologinius išteklius, taip pat kad jie būtų naudojami kaip esamų žemės ūkio ir miškų verslo įmonių komponentai; |
| --- | --- |

42.

reikalauja, kad išplėtoti biologiniai ir biotechnologiniai procesai būtų naudojami iš atliekų ir nemaistinių kultūrų išgaunant atsinaujinančiuosius biologinius išteklius, taip pat kad jie būtų naudojami kaip esamų žemės ūkio ir miškų verslo įmonių komponentai;

| 43. | pabrėžia, kad vienas iš pagrindinių bioekonomikos principų yra gerinti išteklių naudojimo efektyvumą ir mažinti priklausomybę nuo importuojamų žaliavų, energijos ir neatsinaujinančiųjų gamtos išteklių; atkreipia dėmesį į miškų sektoriaus ir kitų biotechnologijos pramonės šakų svarbą ir pabrėžia, kad anglies dioksido neišskiriančiais atsinaujinančiaisiais gamtos ištekliais ir žaliavomis, pvz., mediena ir medienos pluoštu, galima pakeisti neatsinaujinančiąsias iškastines žaliavas; pažymi, kad bioekonomikos pramonėje pagaminama daug didelės pridėtinės vertės produktų, pvz., cheminių medžiagų, vaistų, plastiko ir kitų naujų, inovatyvių medžiagų, ir sukuriama darbo vietų; atkreipia dėmesį į jūrų ištekliais pagrįstų biotechnologijų potencialą; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad vienas iš pagrindinių bioekonomikos principų yra gerinti išteklių naudojimo efektyvumą ir mažinti priklausomybę nuo importuojamų žaliavų, energijos ir neatsinaujinančiųjų gamtos išteklių; atkreipia dėmesį į miškų sektoriaus ir kitų biotechnologijos pramonės šakų svarbą ir pabrėžia, kad anglies dioksido neišskiriančiais atsinaujinančiaisiais gamtos ištekliais ir žaliavomis, pvz., mediena ir medienos pluoštu, galima pakeisti neatsinaujinančiąsias iškastines žaliavas; pažymi, kad bioekonomikos pramonėje pagaminama daug didelės pridėtinės vertės produktų, pvz., cheminių medžiagų, vaistų, plastiko ir kitų naujų, inovatyvių medžiagų, ir sukuriama darbo vietų; atkreipia dėmesį į jūrų ištekliais pagrįstų biotechnologijų potencialą;

| 44. | ragina Komisiją skatinti priemones, kuriomis būtų siekiama tvariai didinti pramonės žaliavų potencialą, geriau sutelkti šias pramonės žaliavas, rinkti biologiškai skaidžias atliekas (vengiant ilgų pervežimų) ir užtikrinti, kad biomasės naudojimas išliktų ekologiškas ir nemažintų anglies dioksido kaupimo funkcijos; atsižvelgdamas į tai, mano, kad būtina nedelsiant nustatyti iš biomasės gaunamos energijos naudojimo tvarumo kriterijus, siekiant užtikrinti, kad biomasė būtų naudojama efektyvesnio išteklių naudojimo tikslais, stengiantis, kad biomasės naudojimo energijos gamybai paskatos neiškreiptų rinkos ir nesumažintų jos prieinamumo gamintojams; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją skatinti priemones, kuriomis būtų siekiama tvariai didinti pramonės žaliavų potencialą, geriau sutelkti šias pramonės žaliavas, rinkti biologiškai skaidžias atliekas (vengiant ilgų pervežimų) ir užtikrinti, kad biomasės naudojimas išliktų ekologiškas ir nemažintų anglies dioksido kaupimo funkcijos; atsižvelgdamas į tai, mano, kad būtina nedelsiant nustatyti iš biomasės gaunamos energijos naudojimo tvarumo kriterijus, siekiant užtikrinti, kad biomasė būtų naudojama efektyvesnio išteklių naudojimo tikslais, stengiantis, kad biomasės naudojimo energijos gamybai paskatos neiškreiptų rinkos ir nesumažintų jos prieinamumo gamintojams;

| 45. | mano, kad svarbu investuoti į bioekonomikos tiekimo grandines siekiant užtikrinti žaliavų prieinamumą; pabrėžia, kad bioekonomikos strategijomis turėtų būti skatinama ne tik efektyviau naudoti buitines ir komunalines atliekas, bet ir perdirbti šalutinius žemės ūkio ir miškų pramonės produktus ir likučius; ragina parengti geresnius įgaliojimus suteikiančius teisės aktus, kad būtų užtikrintas teisinis tikrumas ir stipri parama tvariam bioekonomikos išteklių ir žaliavų naudojimui, taip pat parama politikai, visais aspektais pagrįstai lanksčiu ir ilgalaikiu požiūriu, kuriuo skatinamos investicijos; |
| --- | --- |

45.

mano, kad svarbu investuoti į bioekonomikos tiekimo grandines siekiant užtikrinti žaliavų prieinamumą; pabrėžia, kad bioekonomikos strategijomis turėtų būti skatinama ne tik efektyviau naudoti buitines ir komunalines atliekas, bet ir perdirbti šalutinius žemės ūkio ir miškų pramonės produktus ir likučius; ragina parengti geresnius įgaliojimus suteikiančius teisės aktus, kad būtų užtikrintas teisinis tikrumas ir stipri parama tvariam bioekonomikos išteklių ir žaliavų naudojimui, taip pat parama politikai, visais aspektais pagrįstai lanksčiu ir ilgalaikiu požiūriu, kuriuo skatinamos investicijos;

| 46. | mano, jog, remiantis naujosios ES pramonės politikos strategijos nuostatomis, bioekonomika galėtų labai prisidėti stabdant šiuo metu Europą apėmusį deindustrializavimo procesą ir priverčiant jį pasukti priešinga kryptimi, tuo tikslu taikant naujas rinkos skatinimo bei regioninės sistemos konkurencingumo atgaivinimo strategijas; |
| --- | --- |

46.

mano, jog, remiantis naujosios ES pramonės politikos strategijos nuostatomis, bioekonomika galėtų labai prisidėti stabdant šiuo metu Europą apėmusį deindustrializavimo procesą ir priverčiant jį pasukti priešinga kryptimi, tuo tikslu taikant naujas rinkos skatinimo bei regioninės sistemos konkurencingumo atgaivinimo strategijas;

| 47. | primygtinai ragina Komisiją subsidijas, „atsiradusias dėl vyriausybės veiksmų, kuriais, siekiant padidinti kai kurių vartotojų ar gamintojų įplaukas arba sumažintų jų sąnaudas, jiems užtikrinamas pranašumas, tačiau taip nusižengiama tausiai aplinkos apsaugos praktikai“ (3), laikyti kenksmingomis aplinkai; ragina Komisiją ir valstybes nares nedelsiant (iki 2014 m.) patvirtinti konkrečius, šia apibrėžtimi paremtus planus, pagal kuriuos laipsniškai iki 2020 m. būtų nutrauktos visos aplinkai kenksmingos subsidijos, įskaitant subsidijas, kuriomis skatinamas neefektyvus atsinaujinančiųjų išteklių naudojimas, ir iškastiniam kurui taikomas subsidijas, ir pateikti pažangos ataskaitą pasinaudojant nacionalinėmis reformų programomis; šiuo požiūriu yra susirūpinęs dėl to, kad biologinėms medžiagoms, naudojamoms energijai gaminti, skirtos subsidijos jau dabar daro neigiamą poveikį efektyvaus išteklių naudojimo tikslams; |
| --- | --- |

47.

primygtinai ragina Komisiją subsidijas, „atsiradusias dėl vyriausybės veiksmų, kuriais, siekiant padidinti kai kurių vartotojų ar gamintojų įplaukas arba sumažintų jų sąnaudas, jiems užtikrinamas pranašumas, tačiau taip nusižengiama tausiai aplinkos apsaugos praktikai“ (3), laikyti kenksmingomis aplinkai; ragina Komisiją ir valstybes nares nedelsiant (iki 2014 m.) patvirtinti konkrečius, šia apibrėžtimi paremtus planus, pagal kuriuos laipsniškai iki 2020 m. būtų nutrauktos visos aplinkai kenksmingos subsidijos, įskaitant subsidijas, kuriomis skatinamas neefektyvus atsinaujinančiųjų išteklių naudojimas, ir iškastiniam kurui taikomas subsidijas, ir pateikti pažangos ataskaitą pasinaudojant nacionalinėmis reformų programomis; šiuo požiūriu yra susirūpinęs dėl to, kad biologinėms medžiagoms, naudojamoms energijai gaminti, skirtos subsidijos jau dabar daro neigiamą poveikį efektyvaus išteklių naudojimo tikslams;

| 48. | susirūpinęs pažymi, kad dėl didėjančios biomasės, ypač medienos, paklausos besivystančiose šalyse, kuriose išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis nėra skaičiuojamas pagal Kioto protokolą, gali būti pradėtas spartus miškų kirtimas; pažymi, kad tai gali ne tik turėti įtakos dirvožemio kokybei, vandens ciklams ir biologinei įvairovei, tačiau ir sudaryti sunkumų įgyvendinant pasaulinius susitarimus, pvz., Biologinės įvairovės konvenciją ir Jungtinių Tautų bendrą dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarančių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo besivystančiose šalyse programą (angl. REDD); taip pat nuogąstauja, kad, atsižvelgus į tai, jog žemės valdymo sistemos daugelyje besivystančiųjų šalių yra silpnos, dėl didėjančios medienos gaminių paklausos gali būti vykdoma neteisėta medienos ruoša, vadinasi, gali susilpnėti savanoriškos partnerystės susitarimų pagal Miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena veiksmų plano poveikis; |
| --- | --- |

48.

susirūpinęs pažymi, kad dėl didėjančios biomasės, ypač medienos, paklausos besivystančiose šalyse, kuriose išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis nėra skaičiuojamas pagal Kioto protokolą, gali būti pradėtas spartus miškų kirtimas; pažymi, kad tai gali ne tik turėti įtakos dirvožemio kokybei, vandens ciklams ir biologinei įvairovei, tačiau ir sudaryti sunkumų įgyvendinant pasaulinius susitarimus, pvz., Biologinės įvairovės konvenciją ir Jungtinių Tautų bendrą dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarančių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo besivystančiose šalyse programą (angl. REDD); taip pat nuogąstauja, kad, atsižvelgus į tai, jog žemės valdymo sistemos daugelyje besivystančiųjų šalių yra silpnos, dėl didėjančios medienos gaminių paklausos gali būti vykdoma neteisėta medienos ruoša, vadinasi, gali susilpnėti savanoriškos partnerystės susitarimų pagal Miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena veiksmų plano poveikis;

| 49. | pabrėžia, kad perėjimas prie bioekonomikos padės konferencijos „Rio+20“ rezultatus toliau įtraukti į ES politiką; mano, kad ES turėtų toliau didinti savo indėlį į iniciatyvas, kuriomis sudaromos palankios sąlygos tarptautiniu lygmeniu pereiti prie integracinės ekologiškos ekonomikos; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad perėjimas prie bioekonomikos padės konferencijos „Rio+20“ rezultatus toliau įtraukti į ES politiką; mano, kad ES turėtų toliau didinti savo indėlį į iniciatyvas, kuriomis sudaromos palankios sąlygos tarptautiniu lygmeniu pereiti prie integracinės ekologiškos ekonomikos;

| 50. | ragina ES tapti labai aktyviu mokslinių tyrimų ir inovacijų centru tarptautinėje bioekonomikos mokslinių tyrimų srityje; nurodo, kad nauji produktai, procesai ir paslaugos, grindžiami atsinaujinančiaisiais ištekliais, suteikia galimybę stiprinti Europos pramonės konkurencingumą ir užimti lyderės poziciją tarptautiniu mastu; |
| --- | --- |

50.

ragina ES tapti labai aktyviu mokslinių tyrimų ir inovacijų centru tarptautinėje bioekonomikos mokslinių tyrimų srityje; nurodo, kad nauji produktai, procesai ir paslaugos, grindžiami atsinaujinančiaisiais ištekliais, suteikia galimybę stiprinti Europos pramonės konkurencingumą ir užimti lyderės poziciją tarptautiniu mastu;

| 51. | mano, kad būtina parengti tarptautinius teisiškai privalomus tvarumo standartus visiems biomasę naudojantiems sektoriams, taip pat privalomus tvaraus miškų tvarkymo kriterijus; ragina ES siekti patvirtinti daugiašalius susitarimus ir suteikti, ypač mažiausiai išsivysčiusioms šalims, atitinkamą institucinę ir techninę pagalbą, kad būtų užtikrintas tvarus biomasės naudojimas; |
| --- | --- |

51.

mano, kad būtina parengti tarptautinius teisiškai privalomus tvarumo standartus visiems biomasę naudojantiems sektoriams, taip pat privalomus tvaraus miškų tvarkymo kriterijus; ragina ES siekti patvirtinti daugiašalius susitarimus ir suteikti, ypač mažiausiai išsivysčiusioms šalims, atitinkamą institucinę ir techninę pagalbą, kad būtų užtikrintas tvarus biomasės naudojimas;

| 52. | mano, kad taikant šią strategiją išplėtotas bioekonomikos modelis padės išspręsti svarbias problemas, o ilguoju laikotarpiu – sukurti tvaresnių ir veiksmingesnių gamybos, vartojimo, plėtros ir gyvenimo būdo modelių, ir, pasinaudojant nauja ekonomikos, aplinkos ir visuomenės gyvenimo kokybės sąveika, vėl suaktyvinti ekonominio augimo procesą Europoje; |
| --- | --- |

52.

mano, kad taikant šią strategiją išplėtotas bioekonomikos modelis padės išspręsti svarbias problemas, o ilguoju laikotarpiu – sukurti tvaresnių ir veiksmingesnių gamybos, vartojimo, plėtros ir gyvenimo būdo modelių, ir, pasinaudojant nauja ekonomikos, aplinkos ir visuomenės gyvenimo kokybės sąveika, vėl suaktyvinti ekonominio augimo procesą Europoje;

o

o o

| 53. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

53.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0223.

(2)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 21.

(3)  Pritaikyta iš EBPO (1998 m. ir 2005 m.), Europos aplinkos politikos institutas (angl. IEEP) et al. 2007 m., žr. http://ec.europa.eu/environment/enveco/taxation/index.htm.

---

2013 m. liepos 3 d., trečiadienis

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/47 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/47

---

P7_TA(2013)0304

Politinis susitarimas dėl DFP

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl politinio susitarimo dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (2012/2799(RSP))

(2016/C 075/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 310, 311, 312 ir 323 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 310, 311, 312 ir 323 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. spalio 23 d. rezoliuciją, priimtą siekiant sėkmingai užbaigti 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos patvirtinimo procedūrą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. spalio 23 d. rezoliuciją, priimtą siekiant sėkmingai užbaigti 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos patvirtinimo procedūrą (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos Vadovų Tarybos 2013 m. vasario 7–8 d. susitikimo išvadų dėl daugiametės finansinės programos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos Vadovų Tarybos 2013 m. vasario 7–8 d. susitikimo išvadų dėl daugiametės finansinės programos (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, priimtas 2013 m. vasario 8 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, priimtas 2013 m. vasario 8 d.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, priimtas 2013 m. birželio 28 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, priimtas 2013 m. birželio 28 d.,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| 1. | palankiai vertina po ilgų ir sunkių derybų 2013 m. birželio 27 d. aukščiausiu politiniu lygmeniu pasiektą Parlamento, Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės ir Komisijos politinį susitarimą dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP); pripažįsta pirmininkavusios Airijos pastangas siekiant šio susitarimo; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina po ilgų ir sunkių derybų 2013 m. birželio 27 d. aukščiausiu politiniu lygmeniu pasiektą Parlamento, Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės ir Komisijos politinį susitarimą dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP); pripažįsta pirmininkavusios Airijos pastangas siekiant šio susitarimo;

| 2. | pabrėžia, kad Parlamento atkaklumo per derybas dėka pirmą kartą priimta daug priemonių, kurios bus naudingos užtikrinant, kad naujoji finansinė programa būtų veiksminga, nuosekli, skaidri ir labiau atitiktų ES piliečių interesus; ypač pabrėžia naujas priemones, susijusias su DFP peržiūra, lankstumu, nuosavais ištekliais ir biudžeto vientisumu ir skaidrumu, kurioms Parlamentas per derybas skyrė daugiausia dėmesio; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad Parlamento atkaklumo per derybas dėka pirmą kartą priimta daug priemonių, kurios bus naudingos užtikrinant, kad naujoji finansinė programa būtų veiksminga, nuosekli, skaidri ir labiau atitiktų ES piliečių interesus; ypač pabrėžia naujas priemones, susijusias su DFP peržiūra, lankstumu, nuosavais ištekliais ir biudžeto vientisumu ir skaidrumu, kurioms Parlamentas per derybas skyrė daugiausia dėmesio;

| 3. | yra pasirengęs teikti DFP reglamentą ir naująjį tarpinstitucinį susitarimą balsavimui rudens pradžioje, kai tik bus įvykdytos būtinos techninės ir teisinės sąlygos tam, kad būtų galima parengti galutines atitinkamų dokumentų redakcijas, kurios atspindėtų Tarybos ir Parlamento pasiektą bendrą susitarimą; |
| --- | --- |

3.

yra pasirengęs teikti DFP reglamentą ir naująjį tarpinstitucinį susitarimą balsavimui rudens pradžioje, kai tik bus įvykdytos būtinos techninės ir teisinės sąlygos tam, kad būtų galima parengti galutines atitinkamų dokumentų redakcijas, kurios atspindėtų Tarybos ir Parlamento pasiektą bendrą susitarimą;

| 4. | vis dėlto primena savo poziciją, pateiktą minėtoje 2013 m. kovo 13 d. rezoliucijoje dėl DFP, kad Parlamentas negalės pritariamai balsuoti dėl DFP reglamento, jei nebus absoliučios garantijos, kad bus visiškai padengti 2013 m. neapmokėtų mokėjimų reikalavimai; todėl tikisi, kad Taryba ne vėliau kaip iki 2013 m. liepos 9 d. vyksiančio ECOFIN tarybos posėdžio priims oficialų sprendimą dėl 2013 m. Taisomojo biudžeto Nr. 2/2013 projekto dėl 7,3 mlrd. EUR sumos; primygtinai reikalauja, jog Taryba laikytųsi savo politinio įsipareigojimo nedelsiant patvirtinti dar vieną taisomąjį biudžetą siekiant išvengti mokėjimų asignavimų trūkumo, kuris galėtų lemti struktūrinį ES biudžeto deficitą 2013 m. pabaigoje; pareiškia, kad Parlamentas arba nepritars DFP reglamentui arba nepriims 2014 m. biudžeto tol, kol Taryba nepriims šio naujo taisomojo biudžeto, kuriuo būtų padengtas Komisijos nustatytas likęs deficitas; |
| --- | --- |

4.

vis dėlto primena savo poziciją, pateiktą minėtoje 2013 m. kovo 13 d. rezoliucijoje dėl DFP, kad Parlamentas negalės pritariamai balsuoti dėl DFP reglamento, jei nebus absoliučios garantijos, kad bus visiškai padengti 2013 m. neapmokėtų mokėjimų reikalavimai; todėl tikisi, kad Taryba ne vėliau kaip iki 2013 m. liepos 9 d. vyksiančio ECOFIN tarybos posėdžio priims oficialų sprendimą dėl 2013 m. Taisomojo biudžeto Nr. 2/2013 projekto dėl 7,3 mlrd. EUR sumos; primygtinai reikalauja, jog Taryba laikytųsi savo politinio įsipareigojimo nedelsiant patvirtinti dar vieną taisomąjį biudžetą siekiant išvengti mokėjimų asignavimų trūkumo, kuris galėtų lemti struktūrinį ES biudžeto deficitą 2013 m. pabaigoje; pareiškia, kad Parlamentas arba nepritars DFP reglamentui arba nepriims 2014 m. biudžeto tol, kol Taryba nepriims šio naujo taisomojo biudžeto, kuriuo būtų padengtas Komisijos nustatytas likęs deficitas;

| 5. | be to, pabrėžia, kad DFP reglamentas negali būti teisiškai patvirtintas, jei nebus pasiektas politinis susitarimas tinkamu teisiniu pagrindu, ypač dėl punktų, kurie taip pat numatyti DFP reglamente; išreiškia norą kiek įmanoma greičiau užbaigti derybas dėl visų daugiamečių programų teisinio pagrindo ir dar kartą patvirtina, kad laikysis principo „dėl nieko nesutarta, kol nesutarta dėl visko“; primygtinai reikalauja, kad būtų visiškai gerbiamos Parlamento teisėkūros galios, numatytos Lisabonos sutartyje, ir ragina Tarybą tinkamai tartis dėl visų vadinamųjų su DFP susijusių teisinio pagrindo dalių; palankiai vertina iki šiol pasiektus politinius susitarimus dėl kelių naujų ES daugiamečių programų; |
| --- | --- |

5.

be to, pabrėžia, kad DFP reglamentas negali būti teisiškai patvirtintas, jei nebus pasiektas politinis susitarimas tinkamu teisiniu pagrindu, ypač dėl punktų, kurie taip pat numatyti DFP reglamente; išreiškia norą kiek įmanoma greičiau užbaigti derybas dėl visų daugiamečių programų teisinio pagrindo ir dar kartą patvirtina, kad laikysis principo „dėl nieko nesutarta, kol nesutarta dėl visko“; primygtinai reikalauja, kad būtų visiškai gerbiamos Parlamento teisėkūros galios, numatytos Lisabonos sutartyje, ir ragina Tarybą tinkamai tartis dėl visų vadinamųjų su DFP susijusių teisinio pagrindo dalių; palankiai vertina iki šiol pasiektus politinius susitarimus dėl kelių naujų ES daugiamečių programų;

| 6. | pripažįsta valstybių narių dedamas biudžeto konsolidavimo pastangas; tačiau mano, kad bendras kitos DFP lygis, dėl kurio nusprendė Europos Vadovų Taryba, neatitinka ES politinių tikslų ir poreikio užtikrinti sėkmingą strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimą; yra susirūpinęs, kad šių išteklių gali nepakakti siekiant suteikti ES pakankamai priemonių koordinuotai atsigauti po dabartinės krizės ir sustiprėti; apgailestauja dėl to, kad valstybės narės ir toliau nepakankamai vertina ES biudžeto vaidmenį ir jo indėlį stiprinant ekonominį valdymą ir fiskalinį koordinavimą visoje ES; be to, baiminasi, kad tokios žemos DFP viršutinės ribos gerokai sumažins Parlamento veiksmų laisvę vykdant metines biudžeto sudarymo procedūras; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta valstybių narių dedamas biudžeto konsolidavimo pastangas; tačiau mano, kad bendras kitos DFP lygis, dėl kurio nusprendė Europos Vadovų Taryba, neatitinka ES politinių tikslų ir poreikio užtikrinti sėkmingą strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimą; yra susirūpinęs, kad šių išteklių gali nepakakti siekiant suteikti ES pakankamai priemonių koordinuotai atsigauti po dabartinės krizės ir sustiprėti; apgailestauja dėl to, kad valstybės narės ir toliau nepakankamai vertina ES biudžeto vaidmenį ir jo indėlį stiprinant ekonominį valdymą ir fiskalinį koordinavimą visoje ES; be to, baiminasi, kad tokios žemos DFP viršutinės ribos gerokai sumažins Parlamento veiksmų laisvę vykdant metines biudžeto sudarymo procedūras;

| 7. | pabrėžia, kad 2016 m. pabaigoje svarbu numatyti privalomą kitos DFP peržiūrą ir tolesnį persvarstymą siekiant, kad nauja Komisija ir Parlamentas galėtų iš naujo įvertinti ES politinius prioritetus, pritaikyti DFP prie naujų iššūkių ir poreikių ir visapusiškai atsižvelgti į naujausias makroekonomines prognozes; primygtinai reikalauja, kad, Komisijai atlikus šią privalomą ES biudžeto peržiūrą ir išlaidų, ir pajamų aspektais, būtų pateiktas teisės akto pasiūlymas dėl DFP reglamento persvarstymo, kaip nurodyta prie to reglamento pridėtoje Komisijos deklaracijoje; ketina siekti, kad šis privalomas DFP persvarstymas būtų vienas iš pagrindinių reikalavimų tvirtinant naują Komisijos pirmininką; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad 2016 m. pabaigoje svarbu numatyti privalomą kitos DFP peržiūrą ir tolesnį persvarstymą siekiant, kad nauja Komisija ir Parlamentas galėtų iš naujo įvertinti ES politinius prioritetus, pritaikyti DFP prie naujų iššūkių ir poreikių ir visapusiškai atsižvelgti į naujausias makroekonomines prognozes; primygtinai reikalauja, kad, Komisijai atlikus šią privalomą ES biudžeto peržiūrą ir išlaidų, ir pajamų aspektais, būtų pateiktas teisės akto pasiūlymas dėl DFP reglamento persvarstymo, kaip nurodyta prie to reglamento pridėtoje Komisijos deklaracijoje; ketina siekti, kad šis privalomas DFP persvarstymas būtų vienas iš pagrindinių reikalavimų tvirtinant naują Komisijos pirmininką;

| 8. | dar kartą pakartoja, kad itin svarbu padidinti 2014–2020 m. DFP lankstumą tam, kad būtų galima visiškai pasinaudoti atitinkamomis DFP viršutinėmis įsipareigojimų (960 mlrd. EUR) ir mokėjimų (908,4 mlrd. EUR) ribomis, kurias nustatė Europos Vadovų Taryba; todėl palankiai vertina tai, kad Taryba patvirtino du pagrindinius Parlamento pateiktus pasiūlymus, būtent bendrosios mokėjimų maržos ir bendrosios įsipareigojimų maržos sukūrimą, nes tai leis savaime perkelti nepanaudotus asignavimus iš vienų finansinių metų į kitus; vis dėlto apgailestauja, kad Taryba nustatė apribojimus (laiko arba sumos aspektais), kurie galėtų sutrukdyti visiškai pasinaudoti šiomis priemonėmis; mano, kad šių priemonių gerinimas turėtų būti neatskiriama DFP po rinkimų vyksiančio persvarstymo, kurį turės pasiūlyti Komisija, dalis; |
| --- | --- |

8.

dar kartą pakartoja, kad itin svarbu padidinti 2014–2020 m. DFP lankstumą tam, kad būtų galima visiškai pasinaudoti atitinkamomis DFP viršutinėmis įsipareigojimų (960 mlrd. EUR) ir mokėjimų (908,4 mlrd. EUR) ribomis, kurias nustatė Europos Vadovų Taryba; todėl palankiai vertina tai, kad Taryba patvirtino du pagrindinius Parlamento pateiktus pasiūlymus, būtent bendrosios mokėjimų maržos ir bendrosios įsipareigojimų maržos sukūrimą, nes tai leis savaime perkelti nepanaudotus asignavimus iš vienų finansinių metų į kitus; vis dėlto apgailestauja, kad Taryba nustatė apribojimus (laiko arba sumos aspektais), kurie galėtų sutrukdyti visiškai pasinaudoti šiomis priemonėmis; mano, kad šių priemonių gerinimas turėtų būti neatskiriama DFP po rinkimų vyksiančio persvarstymo, kurį turės pasiūlyti Komisija, dalis;

| 9. | pabrėžia, kad naujos lankstumo taisyklės dėl įsipareigojimų turėtų suteikti galimybę įgyvendinant 2014–2020 m. DFP skirti papildomų asignavimų programoms, susijusioms su augimu ir užimtumu, ypač Jaunimo užimtumo iniciatyvai, siekiant užtikrinti nenutrūkstamą finansavimą ir kiek įmanoma efektyviau panaudoti sumas, numatytas atsižvelgiant į sutartas viršutines ribas; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad naujos lankstumo taisyklės dėl įsipareigojimų turėtų suteikti galimybę įgyvendinant 2014–2020 m. DFP skirti papildomų asignavimų programoms, susijusioms su augimu ir užimtumu, ypač Jaunimo užimtumo iniciatyvai, siekiant užtikrinti nenutrūkstamą finansavimą ir kiek įmanoma efektyviau panaudoti sumas, numatytas atsižvelgiant į sutartas viršutines ribas;

| 10. | palankiai vertina tai, kad daugiau asignavimų Jaunimo užimtumo iniciatyvai finansuoti skiriama pirmaisiais 2014 ir 2015 m., ir primygtinai teigia, kad 2016 m. reikės papildomų asignavimų siekiant užtikrinti šios programos tvarumą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina tai, kad daugiau asignavimų Jaunimo užimtumo iniciatyvai finansuoti skiriama pirmaisiais 2014 ir 2015 m., ir primygtinai teigia, kad 2016 m. reikės papildomų asignavimų siekiant užtikrinti šios programos tvarumą ir veiksmingumą;

| 11. | pabrėžia, kad Parlamentui primygtinai reikalaujant taip pat ir programoms „Horizontas 2020“, „Erasmus“ ir „COSME“ daugiau lėšų bus skiriama 2014–2015 m. siekiant sumažinti finansavimo atotrūkį, susidariusį 2013 m. ir 2014 m. biudžetuose; be to, tvirtina, kad būtina ir toliau numatyti lėšų Skaitmeninei darbotvarkei finansuoti; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad Parlamentui primygtinai reikalaujant taip pat ir programoms „Horizontas 2020“, „Erasmus“ ir „COSME“ daugiau lėšų bus skiriama 2014–2015 m. siekiant sumažinti finansavimo atotrūkį, susidariusį 2013 m. ir 2014 m. biudžetuose; be to, tvirtina, kad būtina ir toliau numatyti lėšų Skaitmeninei darbotvarkei finansuoti;

| 12. | palankiai vertina tai, kad numatyta galimybė papildomai (iki 1 mlrd. EUR) padidinti maisto skirstymo programai skiriamą finansavimą tose valstybėse narėse, kurios pageidauja naudoti šį padidinimą tam, kad padėtų labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims; tikisi, kad Taryba ir Parlamentas kiek galima greičiau šiuo metu vykstančiose derybose dėl teisinio minėtosios programos pagrindo sutars dėl konkrečių šio įsipareigojimo įgyvendinimo būdų; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina tai, kad numatyta galimybė papildomai (iki 1 mlrd. EUR) padidinti maisto skirstymo programai skiriamą finansavimą tose valstybėse narėse, kurios pageidauja naudoti šį padidinimą tam, kad padėtų labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims; tikisi, kad Taryba ir Parlamentas kiek galima greičiau šiuo metu vykstančiose derybose dėl teisinio minėtosios programos pagrindo sutars dėl konkrečių šio įsipareigojimo įgyvendinimo būdų;

| 13. | apgailestauja dėl to, kad Taryba nepadarė jokios pažangos nuosavų išteklių sistemos reformos, paremtos Komisijos pateiktais teisės aktų pasiūlymais, srityje; pabrėžia, kad ES biudžetas turėtų būti finansuojamas iš tiesų nuosavais ištekliais, kaip numatyta Sutartyje, ir patvirtina savo įsipareigojimą vykdyti reformą, kuria siekiama sumažinti valstybių narių BNP pagrįstus įnašus į ES biudžetą tiek, kad jie sudarytų ne daugiau kaip 40 proc.; todėl tikisi, kad trys ES institucijos, siekdamos pastebimos pažangos, ypač turint mintyje DFP laikotarpio vidurio peržiūrą ir (arba) persvarstymą, susitars dėl bendros deklaracijos dėl nuosavų išteklių; todėl ragina tuo metu, kai oficialiai bus tvirtinamas DFP reglamentas, sukviesti aukšto lygio darbo grupę nuosavų išteklių klausimui spręsti, kuri būtų įgaliota išnagrinėti visus nuosavų išteklių sistemos reformos aspektus; |
| --- | --- |

13.

apgailestauja dėl to, kad Taryba nepadarė jokios pažangos nuosavų išteklių sistemos reformos, paremtos Komisijos pateiktais teisės aktų pasiūlymais, srityje; pabrėžia, kad ES biudžetas turėtų būti finansuojamas iš tiesų nuosavais ištekliais, kaip numatyta Sutartyje, ir patvirtina savo įsipareigojimą vykdyti reformą, kuria siekiama sumažinti valstybių narių BNP pagrįstus įnašus į ES biudžetą tiek, kad jie sudarytų ne daugiau kaip 40 proc.; todėl tikisi, kad trys ES institucijos, siekdamos pastebimos pažangos, ypač turint mintyje DFP laikotarpio vidurio peržiūrą ir (arba) persvarstymą, susitars dėl bendros deklaracijos dėl nuosavų išteklių; todėl ragina tuo metu, kai oficialiai bus tvirtinamas DFP reglamentas, sukviesti aukšto lygio darbo grupę nuosavų išteklių klausimui spręsti, kuri būtų įgaliota išnagrinėti visus nuosavų išteklių sistemos reformos aspektus;

| 14. | palankiai vertina derybų dėl ES biudžeto vientisumo ir skaidrumo rezultatus; mano, kad bet koks galimas euro zonos biudžetas, kuris galėtų būti numatytas ateityje, turėtų būti arba integruotas į ES biudžetą, arba prie jo pridėtas; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina derybų dėl ES biudžeto vientisumo ir skaidrumo rezultatus; mano, kad bet koks galimas euro zonos biudžetas, kuris galėtų būti numatytas ateityje, turėtų būti arba integruotas į ES biudžetą, arba prie jo pridėtas;

| 15. | labai apgailestauja dėl šios procedūros, kurią taikant pasiektas šis susitarimas dėl 2014–2020 m. DFP ir kurios metu Parlamentas iš tiesų negalėjo naudotis savo realiomis biudžeto valdymo galiomis, numatytomis SESV; mano, kad daug Parlamento delegacijos ir paeiliui Tarybai pirmininkaujančių valstybių posėdžių, vykusių per pastaruosius kelerius metus greta atitinkamų Bendrųjų reikalų tarybos posėdžių, taip pat delegacijos dalyvavimas neoficialiuose Tarybos posėdžiuose, kuriuose buvo nagrinėjama DFP, nedavė jokios aiškios naudos, nes nepadarė jokio poveikio derybų esmei, tvarkaraščiui ar turiniui, arba Tarybos pozicijai, įskaitant dėl poreikio atskirti teisinius DFP susitarimo aspektus nuo biudžetinių aspektų; |
| --- | --- |

15.

labai apgailestauja dėl šios procedūros, kurią taikant pasiektas šis susitarimas dėl 2014–2020 m. DFP ir kurios metu Parlamentas iš tiesų negalėjo naudotis savo realiomis biudžeto valdymo galiomis, numatytomis SESV; mano, kad daug Parlamento delegacijos ir paeiliui Tarybai pirmininkaujančių valstybių posėdžių, vykusių per pastaruosius kelerius metus greta atitinkamų Bendrųjų reikalų tarybos posėdžių, taip pat delegacijos dalyvavimas neoficialiuose Tarybos posėdžiuose, kuriuose buvo nagrinėjama DFP, nedavė jokios aiškios naudos, nes nepadarė jokio poveikio derybų esmei, tvarkaraščiui ar turiniui, arba Tarybos pozicijai, įskaitant dėl poreikio atskirti teisinius DFP susitarimo aspektus nuo biudžetinių aspektų;

| 16. | taigi ragina Biudžeto komitetą, bendradarbiaujant su Konstitucinių reikalų komitetu, padaryti reikiamas išvadas ir pateikti naujus pasiūlymus dėl tokių derybų eigos siekiant užtikrinti demokratinį ir skaidrų visos biudžeto procedūros pobūdį; |
| --- | --- |

16.

taigi ragina Biudžeto komitetą, bendradarbiaujant su Konstitucinių reikalų komitetu, padaryti reikiamas išvadas ir pateikti naujus pasiūlymus dėl tokių derybų eigos siekiant užtikrinti demokratinį ir skaidrų visos biudžeto procedūros pobūdį;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, taip pat kitoms atitinkamoms institucijoms ir įstaigoms. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, taip pat kitoms atitinkamoms institucijoms ir įstaigoms.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0360.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0078.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/49 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/49

---

P7_TA(2013)0314

Kelių eismo sauga

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija Kelių eismo sauga 2011–2020 m. Pirmasis etapas rengiant sužalojimų mažinimo strategiją (2013/2670(RSP))

(2016/C 075/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl 2011–2020 m. Europos kelių eismo saugos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl 2011–2020 m. Europos kelių eismo saugos (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Kuriama saugi Europos kelių eismo erdvė. 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptys“ (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Kuriama saugi Europos kelių eismo erdvė. 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptys“ (COM(2010)0389),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl Europos Komisijos 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos krypčių šeštojo tikslo įgyvendinimo ir pirmojo etapo rengiant sužalojimų mažinimo strategiją (SWD(2013)0094), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl Europos Komisijos 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos krypčių šeštojo tikslo įgyvendinimo ir pirmojo etapo rengiant sužalojimų mažinimo strategiją (SWD(2013)0094),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę „2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptys“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę „2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptys“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. Pasaulio banko ir PSO paskelbtą Pasaulinę ataskaitą dėl kelių eismo nelaimių prevencijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. Pasaulio banko ir PSO paskelbtą Pasaulinę ataskaitą dėl kelių eismo nelaimių prevencijos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. liepos 3 d. rezoliuciją „E. skambutis. Nauja paslauga piliečiams numeriu 112“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. liepos 3 d. rezoliuciją „E. skambutis. Nauja paslauga piliečiams numeriu 112“ (4),

| — | atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą „Kelių eismo sauga 2011–2020 m. Pirmasis etapas rengiant sužalojimų mažinimo strategiją“ (O-000061/2013 – B7-0211/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą „Kelių eismo sauga 2011–2020 m. Pirmasis etapas rengiant sužalojimų mažinimo strategiją“ (O-000061/2013 – B7-0211/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi 2011 m. Europos Sąjungoje eismo įvykiuose žuvo daugiau kaip 30 000 asmenų ir buvo pranešta apie beveik 1 500 000 sužalotų asmenų (daugiau kaip 250 000 asmenų buvo sužaloti sunkiai); |
| --- | --- |

A.

kadangi 2011 m. Europos Sąjungoje eismo įvykiuose žuvo daugiau kaip 30 000 asmenų ir buvo pranešta apie beveik 1 500 000 sužalotų asmenų (daugiau kaip 250 000 asmenų buvo sužaloti sunkiai);

| B. | kadangi kiekvienam mirtinam eismo įvykiui tenka keturi eismo įvykiai, dėl kurių asmenys tampa nuolatiniais neįgaliaisiais, keturiasdešimtyje įvykių asmenys patiria nežymių sužalojimų, o dešimtyje – sunkių sužalojimų; |
| --- | --- |

B.

kadangi kiekvienam mirtinam eismo įvykiui tenka keturi eismo įvykiai, dėl kurių asmenys tampa nuolatiniais neįgaliaisiais, keturiasdešimtyje įvykių asmenys patiria nežymių sužalojimų, o dešimtyje – sunkių sužalojimų;

| C. | kadangi daugiau kaip pusė visų sunkių sužalojimų patiriama miestų teritorijoje, ypač nukenčia pėstieji, motociklininkai, dviratininkai (įskaitant elektriniais dviračiais besinaudojančius asmenis) ir kiti pažeidžiami kelių eismo dalyviai; |
| --- | --- |

C.

kadangi daugiau kaip pusė visų sunkių sužalojimų patiriama miestų teritorijoje, ypač nukenčia pėstieji, motociklininkai, dviratininkai (įskaitant elektriniais dviračiais besinaudojančius asmenis) ir kiti pažeidžiami kelių eismo dalyviai;

| D. | kadangi pagrindinės eismo įvykių aukų ir sunkių sužalojimų priežastys yra įrangos gedimas, kelių konstrukcija, menka kelių priežiūra ir vairuotojų elgesys, įskaitant sugebėjimą pasirinkti greitį; kadangi greitis yra tiesiogiai susijęs su sužalojimų sunkumu ir kadangi kai kurios valstybės narės svarsto galimybę padidinti greičio apribojimus greitkeliuose; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagrindinės eismo įvykių aukų ir sunkių sužalojimų priežastys yra įrangos gedimas, kelių konstrukcija, menka kelių priežiūra ir vairuotojų elgesys, įskaitant sugebėjimą pasirinkti greitį; kadangi greitis yra tiesiogiai susijęs su sužalojimų sunkumu ir kadangi kai kurios valstybės narės svarsto galimybę padidinti greičio apribojimus greitkeliuose;

| E. | kadangi eismo įvykiai yra viena iš pagrindinių priežasčių, dėl kurių į ligonines patenka 45 metų amžiaus nesulaukę ES piliečiai, o daug sunkių sužalojimų lemia visą gyvenimą trunkančią kančią arba nuolatinę negalią; |
| --- | --- |

E.

kadangi eismo įvykiai yra viena iš pagrindinių priežasčių, dėl kurių į ligonines patenka 45 metų amžiaus nesulaukę ES piliečiai, o daug sunkių sužalojimų lemia visą gyvenimą trunkančią kančią arba nuolatinę negalią;

| F. | kadangi pagalbos tarnybų reagavimo laikotarpis (vadinamasis lemtingos auksinės valandos principas), įskaitant gyvybei išgelbėti būtinos pirmosios pagalbos teikimą, priežiūros kokybę, vaidina svarbų vaidmenį išgyvenant eismo įvykiuose; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagalbos tarnybų reagavimo laikotarpis (vadinamasis lemtingos auksinės valandos principas), įskaitant gyvybei išgelbėti būtinos pirmosios pagalbos teikimą, priežiūros kokybę, vaidina svarbų vaidmenį išgyvenant eismo įvykiuose;

| G. | kadangi manoma, kad kelių eismo įvykiuose patirtų sužalojimų socialinės ir ekonominės išlaidos sudaro 2 proc. BVP arba apie 250 mlrd. EUR (2012 m.) (5); |
| --- | --- |

G.

kadangi manoma, kad kelių eismo įvykiuose patirtų sužalojimų socialinės ir ekonominės išlaidos sudaro 2 proc. BVP arba apie 250 mlrd. EUR (2012 m.) (5);

| H. | kadangi Europos Sąjungos veiksmų šioje srityje rezultatai yra teigiami; |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos Sąjungos veiksmų šioje srityje rezultatai yra teigiami;

| 1. | pritaria Komisijos iniciatyvai didelę svarbą teikti veiksmams, susijusiems su sunkiais sužalojimais kelių eismo saugos srityje; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos iniciatyvai didelę svarbą teikti veiksmams, susijusiems su sunkiais sužalojimais kelių eismo saugos srityje;

| 2. | džiaugiasi, kad Komisija nustatė bendrą ES sunkių sužalojimų apibrėžtį, pagrįstą visuotinai pripažinta traumų klasifikacija pagal didžiausią sutrumpintą sužalojimų skalę (angl. Maximum Abbreviated Injury Scale); |
| --- | --- |

2.

džiaugiasi, kad Komisija nustatė bendrą ES sunkių sužalojimų apibrėžtį, pagrįstą visuotinai pripažinta traumų klasifikacija pagal didžiausią sutrumpintą sužalojimų skalę (angl. Maximum Abbreviated Injury Scale);

| 3. | ragina valstybes nares nedelsiant taikyti bendrą ES eismo įvykyje patirto sunkaus sužalojimo apibrėžtį ir ja remiantis 2014 m. rinkti ir pranešti statistinius duomenis pagal transporto rūšį, įskaitant pažeidžiamus kelių eismo dalyvius, taip pat pagal kelių infrastruktūros rūšį; |
| --- | --- |

3.

ragina valstybes nares nedelsiant taikyti bendrą ES eismo įvykyje patirto sunkaus sužalojimo apibrėžtį ir ja remiantis 2014 m. rinkti ir pranešti statistinius duomenis pagal transporto rūšį, įskaitant pažeidžiamus kelių eismo dalyvius, taip pat pagal kelių infrastruktūros rūšį;

| 4. | primygtinai ragina Komisiją, remiantis surinktais duomenimis, nustatyti plataus masto tikslą – 2014–2020 m. 40 proc. sumažinti eismo įvykiuose patiriamų sužalojimų skaičių ir kaip ilgalaikio tikslo siekti įgyvendinti visuotinę idėją – visiškai saugaus eismo viziją; |
| --- | --- |

4.

primygtinai ragina Komisiją, remiantis surinktais duomenimis, nustatyti plataus masto tikslą – 2014–2020 m. 40 proc. sumažinti eismo įvykiuose patiriamų sužalojimų skaičių ir kaip ilgalaikio tikslo siekti įgyvendinti visuotinę idėją – visiškai saugaus eismo viziją;

| 5. | mano, kad bendro duomenų rinkimo ir pranešimo mechanizmo kūrimas neturėtų užkirsti kelio skubiems veiksmams, kurių imamasi ES lygmeniu, siekiant sumažinti keliuose sunkių sužalojimų patiriančių asmenų skaičių; |
| --- | --- |

5.

mano, kad bendro duomenų rinkimo ir pranešimo mechanizmo kūrimas neturėtų užkirsti kelio skubiems veiksmams, kurių imamasi ES lygmeniu, siekiant sumažinti keliuose sunkių sužalojimų patiriančių asmenų skaičių;

| 6. | džiaugiasi Komisijos nustatytais prioritetais kuriant visuotinę strategiją, t. y., siekiant spręsti susidūrimo poveikio problemą, kurti eismo įvykių valdymo strategiją, pirmosios pagalbos ir skubios pagalbos tarnybas ir ilgalaikės reabilitacijos procesus, ir ragina skubiai įgyvendinti šiuos prioritetus; |
| --- | --- |

6.

džiaugiasi Komisijos nustatytais prioritetais kuriant visuotinę strategiją, t. y., siekiant spręsti susidūrimo poveikio problemą, kurti eismo įvykių valdymo strategiją, pirmosios pagalbos ir skubios pagalbos tarnybas ir ilgalaikės reabilitacijos procesus, ir ragina skubiai įgyvendinti šiuos prioritetus;

Europos keliuose patiriamų sunkių sužalojimų skaičiaus mažinimas nedelsiant

| 7. | pabrėžia, kad reikia nedelsiant geriau įgyvendinti įvairius dabartinius teisės aktus ir priemones siekiant sumažinti susidūrimo poveikį, padidinti kelių eismo dalyvių saugą ir sumažinti sunkių sužalojimų skaičių; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad reikia nedelsiant geriau įgyvendinti įvairius dabartinius teisės aktus ir priemones siekiant sumažinti susidūrimo poveikį, padidinti kelių eismo dalyvių saugą ir sumažinti sunkių sužalojimų skaičių;

| 8. | ragina Komisiją persvarstyti teisės aktus dėl pasyviosios ir aktyviosios transporto priemonės saugos, siekiant pritaikyti ją prie naujausios techninės pažangos, ir remti transporto priemonėje įdiegiamų taisyklių laikymosi užtikrinimo technologijų diegimą; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją persvarstyti teisės aktus dėl pasyviosios ir aktyviosios transporto priemonės saugos, siekiant pritaikyti ją prie naujausios techninės pažangos, ir remti transporto priemonėje įdiegiamų taisyklių laikymosi užtikrinimo technologijų diegimą;

| 9. | ragina Komisiją remti saugios ir pažangios kelių infrastruktūros kūrimą; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją remti saugios ir pažangios kelių infrastruktūros kūrimą;

| 10. | ragina Komisiją suteikti išsamią informaciją apie tai, kokiais būdais valstybės narės į nacionalinę teisę perkelia Direktyvą 2011/82/ES, kuria sudaromos palankesnės sąlygos keistis informacija tarpvalstybiniu lygmeniu apie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją suteikti išsamią informaciją apie tai, kokiais būdais valstybės narės į nacionalinę teisę perkelia Direktyvą 2011/82/ES, kuria sudaromos palankesnės sąlygos keistis informacija tarpvalstybiniu lygmeniu apie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus;

| 11. | primygtinai ragina valstybes nares toliau stengtis kovojant su vairavimu apsvaigus nuo alkoholio ar narkotikų ir keičiantis geriausia patirtimi kelių eismo taisyklių pažeidėjų vertinimo ir reabilitacijos srityje; |
| --- | --- |

11.

primygtinai ragina valstybes nares toliau stengtis kovojant su vairavimu apsvaigus nuo alkoholio ar narkotikų ir keičiantis geriausia patirtimi kelių eismo taisyklių pažeidėjų vertinimo ir reabilitacijos srityje;

Pažeidžiamų kelių eismo dalyvių apsauga

| 12. | pažymi, kad pėstiesiems ir dviratininkams tenka 50 proc. visų miestų teritorijose žūstančių asmenų skaičiaus ir didelė dalis sunkių sužalojimus patiriančių asmenų skaičiaus; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad pėstiesiems ir dviratininkams tenka 50 proc. visų miestų teritorijose žūstančių asmenų skaičiaus ir didelė dalis sunkių sužalojimus patiriančių asmenų skaičiaus;

| 13. | pritaria tam, kad būtų stebimi ir toliau gerinami techniniai standartais ir taisyklės pažeidžiamiausių kelių eismo dalyvių – vyresnio amžiaus asmenų, vaikų, neįgaliųjų ir dviratininkų – apsaugos srityje, tai būtų bendrų pastangų siekiant propaguoti pažeidžiamų kelių eismo dalyvių teises rengiant ES teisės aktus ir transporto politiką dalis; |
| --- | --- |

13.

pritaria tam, kad būtų stebimi ir toliau gerinami techniniai standartais ir taisyklės pažeidžiamiausių kelių eismo dalyvių – vyresnio amžiaus asmenų, vaikų, neįgaliųjų ir dviratininkų – apsaugos srityje, tai būtų bendrų pastangų siekiant propaguoti pažeidžiamų kelių eismo dalyvių teises rengiant ES teisės aktus ir transporto politiką dalis;

| 14. | ragina Komisiją pateikti apžvalgą apie miestų teritorijas, kuriose nustatytas 30 km/h greičio apribojimas, ir tokio ribojimo poveikį mažinant žūstančių ir sunkius sužalojimus patiriančių asmenų skaičių; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją pateikti apžvalgą apie miestų teritorijas, kuriose nustatytas 30 km/h greičio apribojimas, ir tokio ribojimo poveikį mažinant žūstančių ir sunkius sužalojimus patiriančių asmenų skaičių;

| 15. | ragina valstybes nares pabrėžti informacinių ir mokymo kampanijų, susijusių su saugesniu važiavimu dviračiu ir vaikščiojimu pėsčiomis, ir politikos, kuria siekiama skatinti važinėjimą dviračiu ir vaikščiojimą pėsčiomis, svarbą, nes dviratininkų ir pėsčiųjų sauga miestų teritorijose yra labai stipriai susijusi su dviračių ir vaikščiojimo pėsčiomis, kaip transporto rūšių, populiarumu, prireikus derinant su viešojo ir kolektyvinio judumo priemonėmis; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares pabrėžti informacinių ir mokymo kampanijų, susijusių su saugesniu važiavimu dviračiu ir vaikščiojimu pėsčiomis, ir politikos, kuria siekiama skatinti važinėjimą dviračiu ir vaikščiojimą pėsčiomis, svarbą, nes dviratininkų ir pėsčiųjų sauga miestų teritorijose yra labai stipriai susijusi su dviračių ir vaikščiojimo pėsčiomis, kaip transporto rūšių, populiarumu, prireikus derinant su viešojo ir kolektyvinio judumo priemonėmis;

| 16. | ragina Komisiją sukurti kelių eismo saugos mieste gaires, kurias būtų galima įtraukti į Tvaraus judumo mieste planus, ir apsvarstyti galimybę bendrą miesto transporto projektams teikiamą ES finansavimą susieti su tvaraus judumo mieste planais, kurie apima ES tikslus mažinti eismo įvykiuose žūstančių ir sunkių sužalojimų patiriančių asmenų skaičių; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją sukurti kelių eismo saugos mieste gaires, kurias būtų galima įtraukti į Tvaraus judumo mieste planus, ir apsvarstyti galimybę bendrą miesto transporto projektams teikiamą ES finansavimą susieti su tvaraus judumo mieste planais, kurie apima ES tikslus mažinti eismo įvykiuose žūstančių ir sunkių sužalojimų patiriančių asmenų skaičių;

Pirmosios pagalbos ir skubios pagalbos tarnybų tobulinimas

| 17. | primygtinai ragina valstybes nares remti Europos bendrąjį pagalbos telefono numerį 112 ir vykdyti reikalavimus, pagal kuriuos iki 2015 m. turi visiškai veikti bendrieji pagalbos centrai ir kuo skubiau turi būti įgyvendinta informacinė kampanija apie tai, kad pradėjo veikti tokie centrai; |
| --- | --- |

17.

primygtinai ragina valstybes nares remti Europos bendrąjį pagalbos telefono numerį 112 ir vykdyti reikalavimus, pagal kuriuos iki 2015 m. turi visiškai veikti bendrieji pagalbos centrai ir kuo skubiau turi būti įgyvendinta informacinė kampanija apie tai, kad pradėjo veikti tokie centrai;

| 18. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, laikantis duomenų apsaugos taisyklių, visose valstybėse narėse užtikrinti privalomą sistemos „E. skambutis“, kurioje naudojamas viešas pagalbos telefono numeris 112, įdiegimą visose naujose patvirtinto tipo transporto priemonėse iki 2015 m; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, laikantis duomenų apsaugos taisyklių, visose valstybėse narėse užtikrinti privalomą sistemos „E. skambutis“, kurioje naudojamas viešas pagalbos telefono numeris 112, įdiegimą visose naujose patvirtinto tipo transporto priemonėse iki 2015 m;

| 19. | ragina Komisiją, apsvarstant geriausią valstybių narių patirtį, apsvarstyti galimybę nustatyti reikalavimą vyresnio amžiaus nepilnamečiams vairuoti lydint kitam asmeniui; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją, apsvarstant geriausią valstybių narių patirtį, apsvarstyti galimybę nustatyti reikalavimą vyresnio amžiaus nepilnamečiams vairuoti lydint kitam asmeniui;

| 20. | ragina valstybes nares sistemingai skatinti pirmosios pagalbos mokymus kaip būdą pagerinti pašalinių asmenų gebėjimą reaguoti į eismo įvykį padedant aukoms prieš atvykstant skubios pagalbos tarnyboms; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybes nares sistemingai skatinti pirmosios pagalbos mokymus kaip būdą pagerinti pašalinių asmenų gebėjimą reaguoti į eismo įvykį padedant aukoms prieš atvykstant skubios pagalbos tarnyboms;

| 21. | ragina valstybes nares skatinti skubios pagalbos tarnybų ir transporto priemonių kūrėjų bei gamintojų bendradarbiavimą siekiant užtikrinti veiksmingą intervenciją ir saugą gelbėtojams ir sužeistiems asmenims; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares skatinti skubios pagalbos tarnybų ir transporto priemonių kūrėjų bei gamintojų bendradarbiavimą siekiant užtikrinti veiksmingą intervenciją ir saugą gelbėtojams ir sužeistiems asmenims;

| 22. | ragina valstybes nares skatinti įdiegti sistemas „E. sveikata“, visų pirma skatinti, kad skubios pagalbos teikimo komandos naudotų pažangiąsias transporto pranešimo sistemas, įskaitant įdiegtas sistemas skubios pagalbos transporto priemonėse; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares skatinti įdiegti sistemas „E. sveikata“, visų pirma skatinti, kad skubios pagalbos teikimo komandos naudotų pažangiąsias transporto pranešimo sistemas, įskaitant įdiegtas sistemas skubios pagalbos transporto priemonėse;

Priežiūra po eismo įvykio ir ilgalaikė reabilitacija

| 23. | ragina valstybes nares savo sveikatos sektoriaus politikoje atkreipti dėmesį į po eismo įvykio teikiamos priežiūros svarbą ir toliau gerinti ilgalaikę priežiūrą ligoninėje, priežiūrą ir reabilitaciją po ligoninėje praleisto laikotarpio, įskaitant priežiūrą traumų srityje ir psichologinę pagalbą, teikiamą po eismo įvykio išgyvenusiems asmenims ir liudininkams, pvz., sukuriant pagalbos centrus, siekiant padėti šiems asmenims pagerinti jų gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

23.

ragina valstybes nares savo sveikatos sektoriaus politikoje atkreipti dėmesį į po eismo įvykio teikiamos priežiūros svarbą ir toliau gerinti ilgalaikę priežiūrą ligoninėje, priežiūrą ir reabilitaciją po ligoninėje praleisto laikotarpio, įskaitant priežiūrą traumų srityje ir psichologinę pagalbą, teikiamą po eismo įvykio išgyvenusiems asmenims ir liudininkams, pvz., sukuriant pagalbos centrus, siekiant padėti šiems asmenims pagerinti jų gyvenimo kokybę;

| 24. | ragina valstybes nares gerinti suvokimą apie sunkių sužeidimų poveikį sukuriant glaudesnes sąsajas su kitomis, socialinį poveikį turinčiomis priemonėmis, pvz., žalos, negalios ir funkcinių sutrikimų lygio srityje, taip pat parengti švietimo programas apie kelių eismo saugą; |
| --- | --- |

24.

ragina valstybes nares gerinti suvokimą apie sunkių sužeidimų poveikį sukuriant glaudesnes sąsajas su kitomis, socialinį poveikį turinčiomis priemonėmis, pvz., žalos, negalios ir funkcinių sutrikimų lygio srityje, taip pat parengti švietimo programas apie kelių eismo saugą;

o

o o

| 25. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

25.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 56 E, 2013 2 26, p. 54.

(2)  OL C 168 E, 2013 6 14, p. 72.

(3)  OL C 166, 2011 6 7, p. 30.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0274.

(5)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl Europos Komisijos 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos krypčių šeštojo tikslo įgyvendinimo ir pirmojo etapo rengiant sužalojimų mažinimo strategiją.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/52

---

P7_TA(2013)0315

Pagrindinių teisių padėtis Vengrijoje: standartai ir praktika

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija Pagrindinių teisių padėtis Vengrijoje: standartai ir praktika (pagal 2012 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliuciją) (2012/2130(INI))

(2016/C 075/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį, kuriame išvardytos vertybės, kuriomis grindžiama Sąjunga, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį, kuriame išvardytos vertybės, kuriomis grindžiama Sąjunga,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 3, 4, 6 ir 7 straipsnius, į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 49, 56, 114, 167 ir 258 straipsnius, į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 3, 4, 6 ir 7 straipsnius, į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 49, 56, 114, 167 ir 258 straipsnius, į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl pastarųjų politinių įvykių Vengrijoje (1), kurioje nurodė Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui, bendradarbiaujant su Europos Komisija, Europos Taryba ir Venecijos komisija, toliau stebėti, ar laikomasi ir kaip laikomasi toje rezoliucijoje nurodytų rekomendacijų, ir pateikti savo išvadas ataskaitoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl pastarųjų politinių įvykių Vengrijoje (1), kurioje nurodė Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui, bendradarbiaujant su Europos Komisija, Europos Taryba ir Venecijos komisija, toliau stebėti, ar laikomasi ir kaip laikomasi toje rezoliucijoje nurodytų rekomendacijų, ir pateikti savo išvadas ataskaitoje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Vengrijos žiniasklaidos įstatymo (2) ir į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl persvarstytos Vengrijos Konstitucijos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Vengrijos žiniasklaidos įstatymo (2) ir į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl persvarstytos Vengrijos Konstitucijos (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją „Pagrindinių teisių padėtis Europos Sąjungoje (2009 m.): veiksmingas įgyvendinimas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją „Pagrindinių teisių padėtis Europos Sąjungoje (2009 m.): veiksmingas įgyvendinimas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai“ (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2010–2011 m. (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2010–2011 m. (5),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnis. Pagrindinių Europos Sąjungos vertybių apsauga ir stiprinimas“ (COM(2003)0606), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnis. Pagrindinių Europos Sąjungos vertybių apsauga ir stiprinimas“ (COM(2003)0606),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 18 d. Europos Parlamento plenarinio posėdžio diskusijoje dėl pastarųjų politinių įvykių Vengrijoje Tarybos ir Komisijos padarytus pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 18 d. Europos Parlamento plenarinio posėdžio diskusijoje dėl pastarųjų politinių įvykių Vengrijoje Tarybos ir Komisijos padarytus pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į Vengrijos ministro pirmininko Viktoro Orbáno, kuris 2012 m. sausio 18 d. kreipėsi į Europos Parlamentą plenarinio posėdžio diskusijoje dėl pastarųjų politinių įvykių Vengrijoje, padarytus pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vengrijos ministro pirmininko Viktoro Orbáno, kuris 2012 m. sausio 18 d. kreipėsi į Europos Parlamentą plenarinio posėdžio diskusijoje dėl pastarųjų politinių įvykių Vengrijoje, padarytus pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 9 d. Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto surengtą klausymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 9 d. Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto surengtą klausymą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento narių delegacijos vizito į Budapeštą 2012 m. rugsėjo 24–26 d. ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento narių delegacijos vizito į Budapeštą 2012 m. rugsėjo 24–26 d. ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į darbo dokumentus „Pagrindinių teisių padėtis Vengrijoje: standartai ir praktika (pagal 2012 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliuciją)“, apimančius šiuos darbo dokumentus: Nr. 1 „Teisminės valdžios nepriklausomumas“, Nr. 2 „Pagrindiniai principai ir pagrindinės teisės“, Nr. 3 „Žiniasklaidos teisės aktai“, Nr. 4 „Demokratijos ir teisinės valstybės principai“ ir Nr. 5 „Pranešėjo baigiamosios pastabos“, kurie buvo aptarti per Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pasėdžius – atitinkamai 2012 m. liepos 10 d., 2012 m. rugsėjo 20 d., 2013 m. sausio 22 d., 2013 m. kovo 7 d. ir 2013 m. balandžio 8 d., taip pat į visus Vengrijos vyriausybės komentarus šia tema, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į darbo dokumentus „Pagrindinių teisių padėtis Vengrijoje: standartai ir praktika (pagal 2012 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliuciją)“, apimančius šiuos darbo dokumentus: Nr. 1 „Teisminės valdžios nepriklausomumas“, Nr. 2 „Pagrindiniai principai ir pagrindinės teisės“, Nr. 3 „Žiniasklaidos teisės aktai“, Nr. 4 „Demokratijos ir teisinės valstybės principai“ ir Nr. 5 „Pranešėjo baigiamosios pastabos“, kurie buvo aptarti per Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pasėdžius – atitinkamai 2012 m. liepos 10 d., 2012 m. rugsėjo 20 d., 2013 m. sausio 22 d., 2013 m. kovo 7 d. ir 2013 m. balandžio 8 d., taip pat į visus Vengrijos vyriausybės komentarus šia tema,

| — | atsižvelgdamas į Vengrijos Pagrindinį įstatymą, kurį 2011 m. balandžio 18 d. priėmė Vengrijos Respublikos Nacionalinė Asamblėja ir kuris įsigaliojo 2012 m. sausio 1 d. (toliau – Pagrindinis įstatymas), ir į Vengrijos Pagrindinio įstatymo pereinamojo laikotarpio nuostatas, kurias 2011 m. gruodžio 30 d. priėmė Vengrijos Respublikos Nacionalinė Asamblėja ir kurios taip pat įsigaliojo 2012 m. sausio 1 d. (toliau – Pereinamojo laikotarpio nuostatos), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vengrijos Pagrindinį įstatymą, kurį 2011 m. balandžio 18 d. priėmė Vengrijos Respublikos Nacionalinė Asamblėja ir kuris įsigaliojo 2012 m. sausio 1 d. (toliau – Pagrindinis įstatymas), ir į Vengrijos Pagrindinio įstatymo pereinamojo laikotarpio nuostatas, kurias 2011 m. gruodžio 30 d. priėmė Vengrijos Respublikos Nacionalinė Asamblėja ir kurios taip pat įsigaliojo 2012 m. sausio 1 d. (toliau – Pereinamojo laikotarpio nuostatos),

| — | atsižvelgdamas į Pirmąjį Pagrindinio įstatymo dalinį pakeitimą, kurį 2012 m. balandžio 17 d. pateikė Nacionalinės ekonomikos ministras ir kurį Vengrijos parlamentas priėmė 2012 m. birželio 4 d.; šiuo pakeitimu nustatoma, kad Pereinamojo laikotarpio nuostatos yra Pagrindinio įstatymo dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmąjį Pagrindinio įstatymo dalinį pakeitimą, kurį 2012 m. balandžio 17 d. pateikė Nacionalinės ekonomikos ministras ir kurį Vengrijos parlamentas priėmė 2012 m. birželio 4 d.; šiuo pakeitimu nustatoma, kad Pereinamojo laikotarpio nuostatos yra Pagrindinio įstatymo dalis,

| — | atsižvelgdamas į Antrąjį Pagrindinio įstatymo dalinį pakeitimą, kuris buvo pateiktas 2012 m. rugsėjo 18 d. kaip pavienio parlamento nario įstatymo projektas bei kurį Vengrijos parlamentas priėmė 2012 m. spalio 29 d. ir kuriuo į Pereinamojo laikotarpio nuostatas įtraukiamas reikalavimas dėl rinkėjų registracijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Antrąjį Pagrindinio įstatymo dalinį pakeitimą, kuris buvo pateiktas 2012 m. rugsėjo 18 d. kaip pavienio parlamento nario įstatymo projektas bei kurį Vengrijos parlamentas priėmė 2012 m. spalio 29 d. ir kuriuo į Pereinamojo laikotarpio nuostatas įtraukiamas reikalavimas dėl rinkėjų registracijos,

| — | atsižvelgdamas į Trečiąjį Pagrindinio įstatymo dalinį pakeitimą, kuris pateiktas 2012 m. gruodžio 7 d. ir kurį Vengrijos parlamentas priėmė 2012 m. gruodžio 21 d.; šiuo pakeitimu nustatoma, kad žemės ūkio paskirties žemės ir miškų įsigijimo apribojimai bei sąlygos ir integruotos žemės ūkio gamybos organizavimą reglamentuojančios taisyklės apibrėžiamos konstituciniu įstatymu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Trečiąjį Pagrindinio įstatymo dalinį pakeitimą, kuris pateiktas 2012 m. gruodžio 7 d. ir kurį Vengrijos parlamentas priėmė 2012 m. gruodžio 21 d.; šiuo pakeitimu nustatoma, kad žemės ūkio paskirties žemės ir miškų įsigijimo apribojimai bei sąlygos ir integruotos žemės ūkio gamybos organizavimą reglamentuojančios taisyklės apibrėžiamos konstituciniu įstatymu,

| — | atsižvelgdamas į Ketvirtąjį Pagrindinio įstatymo dalinį pakeitimą, kuris buvo pateiktas 2013 m. vasario 8 d. kaip pavienio parlamento nario įstatymo projektas ir kurį Vengrijos parlamentas priėmė 2013 m. kovo 11 d.; šiuo pakeitimu, be kitų nuostatų, į Pagrindinio įstatymo tekstą įtraukiamos Pereinamojo laikotarpio nuostatos (su kai kuriomis išimtimis, įskaitant nuostatą dėl rinkimų registracijos reikalavimo), kurias 2012 m. gruodžio 28 d. dėl procedūrinių priežasčių panaikino Vengrijos Konstitucinis teismas (sprendimas Nr. 45/2012), ir likusios šio dokumento iš esmės pereinamojo pobūdžio nuostatos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ketvirtąjį Pagrindinio įstatymo dalinį pakeitimą, kuris buvo pateiktas 2013 m. vasario 8 d. kaip pavienio parlamento nario įstatymo projektas ir kurį Vengrijos parlamentas priėmė 2013 m. kovo 11 d.; šiuo pakeitimu, be kitų nuostatų, į Pagrindinio įstatymo tekstą įtraukiamos Pereinamojo laikotarpio nuostatos (su kai kuriomis išimtimis, įskaitant nuostatą dėl rinkimų registracijos reikalavimo), kurias 2012 m. gruodžio 28 d. dėl procedūrinių priežasčių panaikino Vengrijos Konstitucinis teismas (sprendimas Nr. 45/2012), ir likusios šio dokumento iš esmės pereinamojo pobūdžio nuostatos,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. įstatymą Nr. CXI dėl 2011 m. įstatymo Nr. CLXI dėl Vengrijos teismų organizavimo ir administravimo pakeitimo ir 2011 m. įstatymą Nr. CLXII dėl Vengrijos teisėjų teisinio statuso ir darbo užmokesčio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. įstatymą Nr. CXI dėl 2011 m. įstatymo Nr. CLXI dėl Vengrijos teismų organizavimo ir administravimo pakeitimo ir 2011 m. įstatymą Nr. CLXII dėl Vengrijos teisėjų teisinio statuso ir darbo užmokesčio,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. įstatymą Nr. XX dėl teisėkūros pakeitimų, susijusių su aukščiausia amžiaus riba, taikytina tam tikruose teismų teisiniuose santykiuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. įstatymą Nr. XX dėl teisėkūros pakeitimų, susijusių su aukščiausia amžiaus riba, taikytina tam tikruose teismų teisiniuose santykiuose,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. įstatymą Nr. CCVI dėl teisės į sąžinės ir religijos laisvę ir Vengrijos bažnyčių teisinio statuso, pavadinimų ir religinių bendruomenių (Bažnyčių įstatymas), kuris buvo priimtas 2011 m. gruodžio 30 d. ir įsigaliojo 2012 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. įstatymą Nr. CCVI dėl teisės į sąžinės ir religijos laisvę ir Vengrijos bažnyčių teisinio statuso, pavadinimų ir religinių bendruomenių (Bažnyčių įstatymas), kuris buvo priimtas 2011 m. gruodžio 30 d. ir įsigaliojo 2012 m. sausio 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos „Demokratija per teisę“ (Venecijos komisija) nuomones Nr. CDL(2011)016, CDL(2011)001, CDL-AD(2012)001, CDL-AD(2012)009, CDL-AD(2012)020 ir CDL-AD(2012)004 dėl naujosios Vengrijos konstitucijos, dėl trijų teisinių klausimų, kylančių dėl naujosios Vengrijos konstitucijos rengimo proceso, dėl 2011 m. įstatymo Nr. CLXII dėl Vengrijos teisėjų teisinio statuso ir darbo užmokesčio, dėl 2011 m. įstatymo Nr. CLXI dėl Vengrijos teismų organizavimo ir administravimo, dėl 2011 m. įstatymo Nr. CLI dėl Vengrijos Konstitucinio teismo, dėl konstitucinių įstatymų dėl teisminių institucijų, kurie buvo iš dalies pakeisti patvirtinus nuomonę Nr. CDL-AD(2012)001 dėl Vengrijos, ir dėl teisės į sąžinės ir religijos laisvę ir Vengrijos bažnyčių teisinio statuso, pavadinimų ir religinių bendruomenių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos „Demokratija per teisę“ (Venecijos komisija) nuomones Nr. CDL(2011)016, CDL(2011)001, CDL-AD(2012)001, CDL-AD(2012)009, CDL-AD(2012)020 ir CDL-AD(2012)004 dėl naujosios Vengrijos konstitucijos, dėl trijų teisinių klausimų, kylančių dėl naujosios Vengrijos konstitucijos rengimo proceso, dėl 2011 m. įstatymo Nr. CLXII dėl Vengrijos teisėjų teisinio statuso ir darbo užmokesčio, dėl 2011 m. įstatymo Nr. CLXI dėl Vengrijos teismų organizavimo ir administravimo, dėl 2011 m. įstatymo Nr. CLI dėl Vengrijos Konstitucinio teismo, dėl konstitucinių įstatymų dėl teisminių institucijų, kurie buvo iš dalies pakeisti patvirtinus nuomonę Nr. CDL-AD(2012)001 dėl Vengrijos, ir dėl teisės į sąžinės ir religijos laisvę ir Vengrijos bažnyčių teisinio statuso, pavadinimų ir religinių bendruomenių,

| — | atsižvelgdamas į bendrą Venecijos komisijos ir ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (ODIHR) nuomonę dėl Vengrijos parlamento narių rinkimų įstatymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą Venecijos komisijos ir ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (ODIHR) nuomonę dėl Vengrijos parlamento narių rinkimų įstatymo,

| — | atsižvelgdamas į Vengrijos vyriausybės komentarus Nr. CDL(2012)072, CDL(2012)046 ir CDL(2012)045 dėl Venecijos komisijos nuomonės dėl konstitucinių įstatymų dėl teisminių institucijų, kurie buvo iš dalies pakeisti patvirtinus nuomonę CDL-AD(2012)001, projekto, dėl bendros nuomonės dėl Vengrijos parlamento narių rinkimų projekto ir dėl nuomonės dėl 2011 m. įstatymo Nr. CLI dėl Vengrijos Konstitucinio teismo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vengrijos vyriausybės komentarus Nr. CDL(2012)072, CDL(2012)046 ir CDL(2012)045 dėl Venecijos komisijos nuomonės dėl konstitucinių įstatymų dėl teisminių institucijų, kurie buvo iš dalies pakeisti patvirtinus nuomonę CDL-AD(2012)001, projekto, dėl bendros nuomonės dėl Vengrijos parlamento narių rinkimų projekto ir dėl nuomonės dėl 2011 m. įstatymo Nr. CLI dėl Vengrijos Konstitucinio teismo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos generalinio sekretoriaus Thorbjørno Jaglando iniciatyvas, įskaitant Vengrijos ministro pirmininko pavaduotojui Tiborui Navracsicsui adresuotame 2012 m. balandžio 24 d. laiške išdėstytas rekomendacijas dėl teisminių institucijų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos generalinio sekretoriaus Thorbjørno Jaglando iniciatyvas, įskaitant Vengrijos ministro pirmininko pavaduotojui Tiborui Navracsicsui adresuotame 2012 m. balandžio 24 d. laiške išdėstytas rekomendacijas dėl teisminių institucijų,

| — | atsižvelgdamas į T. Navracsicso 2012 m. gegužės 10 d. ir 2012 m. birželio 7 d. atsakymus, kuriuose išreiškiamas Vengrijos valdžios institucijų ketinimas imtis veiksmų dėl Th. Jaglando rekomendacijų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į T. Navracsicso 2012 m. gegužės 10 d. ir 2012 m. birželio 7 d. atsakymus, kuriuose išreiškiamas Vengrijos valdžios institucijų ketinimas imtis veiksmų dėl Th. Jaglando rekomendacijų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos generalinio sekretoriaus Th. Jaglando T. Navracsicsui adresuotą 2013 m. kovo 6 d. laišką, kuriame išreiškiamas susirūpinimas dėl pasiūlymo dėl Ketvirtojo Pagrindinio įstatymo dalinio pakeitimo ir raginama atidėti galutinį balsavimą, ir į T. Navracsicso 2013 m. kovo 7 d. atsakymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos generalinio sekretoriaus Th. Jaglando T. Navracsicsui adresuotą 2013 m. kovo 6 d. laišką, kuriame išreiškiamas susirūpinimas dėl pasiūlymo dėl Ketvirtojo Pagrindinio įstatymo dalinio pakeitimo ir raginama atidėti galutinį balsavimą, ir į T. Navracsicso 2013 m. kovo 7 d. atsakymą,

| — | atsižvelgdamas į Vokietijos, Nyderlandų, Danijos ir Suomijos užsienio reikalų ministrų Komisijos pirmininkui José Manueliui Barroso adresuotą 2013 m. kovo 6 d. laišką, kuriame raginama įdiegti mechanizmą, kurį taikant būtų skatinamas pagrindinių vertybių laikymasis valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vokietijos, Nyderlandų, Danijos ir Suomijos užsienio reikalų ministrų Komisijos pirmininkui José Manueliui Barroso adresuotą 2013 m. kovo 6 d. laišką, kuriame raginama įdiegti mechanizmą, kurį taikant būtų skatinamas pagrindinių vertybių laikymasis valstybėse narėse,

| — | atsižvelgdamas į Vengrijos užsienio reikalų ministro Jánoso Martonyi atsiųstą 2013 m. kovo 8 d. laišką, adresuotą visiems ES valstybių narių kolegoms, kuriame paaiškinamas Ketvirtojo dalinio pakeitimo tikslas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vengrijos užsienio reikalų ministro Jánoso Martonyi atsiųstą 2013 m. kovo 8 d. laišką, adresuotą visiems ES valstybių narių kolegoms, kuriame paaiškinamas Ketvirtojo dalinio pakeitimo tikslas,

| — | atsižvelgdamas į J. M. Barroso V. Orbánui atsiųstą 2013 m. kovo 8 d. laišką dėl Europos Komisijos susirūpinimo Ketvirtuoju Pagrindinio įstatymo daliniu pakeitimu ir V. Orbáno atsakymą Komisijos pirmininkui, kurių kopijos buvo nusiųstos Europos Vadovų Tarybos pirmininkui Hermanui Van Rompuy ir Europos Parlamento pirmininkui Martinui Schulzui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į J. M. Barroso V. Orbánui atsiųstą 2013 m. kovo 8 d. laišką dėl Europos Komisijos susirūpinimo Ketvirtuoju Pagrindinio įstatymo daliniu pakeitimu ir V. Orbáno atsakymą Komisijos pirmininkui, kurių kopijos buvo nusiųstos Europos Vadovų Tarybos pirmininkui Hermanui Van Rompuy ir Europos Parlamento pirmininkui Martinui Schulzui,

| — | atsižvelgdamas į bendrą Komisijos pirmininko J. M. Barroso ir Europos Tarybos generalinio sekretoriaus Th. Jaglando 2013 m. kovo 11 d. pareiškimą, kuriame primenamas susirūpinimas dėl Ketvirtojo Pagrindinio įstatymo dalinio pakeitimo atsižvelgiant į teisinės valstybės principą; taip pat atsižvelgdamas į ministro pirmininko Viktoro Orbáno patvirtinimą, pateiktą 2013 m. kovo 8 d. laiške Komisijos pirmininkui J. M. Barroso, apie visapusišką Vengrijos vyriausybės ir parlamento įsipareigojimą laikytis Europos Sąjungos normų ir vertybių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą Komisijos pirmininko J. M. Barroso ir Europos Tarybos generalinio sekretoriaus Th. Jaglando 2013 m. kovo 11 d. pareiškimą, kuriame primenamas susirūpinimas dėl Ketvirtojo Pagrindinio įstatymo dalinio pakeitimo atsižvelgiant į teisinės valstybės principą; taip pat atsižvelgdamas į ministro pirmininko Viktoro Orbáno patvirtinimą, pateiktą 2013 m. kovo 8 d. laiške Komisijos pirmininkui J. M. Barroso, apie visapusišką Vengrijos vyriausybės ir parlamento įsipareigojimą laikytis Europos Sąjungos normų ir vertybių,

| — | atsižvelgdamas į J. Martonyi Th. Jaglandui nusiųstą 2013 m. kovo 13 d. prašymą dėl Venecijos komisijos nuomonės dėl Ketvirtojo Vengrijos Pagrindinio įstatymo dalinio pakeitimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į J. Martonyi Th. Jaglandui nusiųstą 2013 m. kovo 13 d. prašymą dėl Venecijos komisijos nuomonės dėl Ketvirtojo Vengrijos Pagrindinio įstatymo dalinio pakeitimo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento plenarinio posėdžio diskusijoje Tarybos ir Komisijos padarytus pareiškimus dėl konstitucinės padėties Vengrijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento plenarinio posėdžio diskusijoje Tarybos ir Komisijos padarytus pareiškimus dėl konstitucinės padėties Vengrijoje,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro Thomaso Hammarbergo J. Martonyi adresuotą 2011 m. gruodžio 16 d. laišką, kuriame išreiškiamas susirūpinimas dėl naujojo Vengrijos įstatymo dėl teisės į sąžinės ir religijos laisvę ir Vengrijos bažnyčių teisinio statuso, pavadinimų ir religinių bendruomenių, ir į J. Martonyi 2012 m. sausio 12 d. atsakymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro Thomaso Hammarbergo J. Martonyi adresuotą 2011 m. gruodžio 16 d. laišką, kuriame išreiškiamas susirūpinimas dėl naujojo Vengrijos įstatymo dėl teisės į sąžinės ir religijos laisvę ir Vengrijos bažnyčių teisinio statuso, pavadinimų ir religinių bendruomenių, ir į J. Martonyi 2012 m. sausio 12 d. atsakymą,

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių komisaro 2011 m. vasario 25 d. nuomonę Nr. CommDH(2011)10 dėl Vengrijos žiniasklaidos teisės aktų atsižvelgiant į Europos Tarybos žiniasklaidos laisvei taikomus standartus, taip pat į Vengrijos valstybės ministro, atsakingo už vyriausybės ryšius su visuomene, 2011 m. gegužės 30 d. pastabas dėl šios nuomonės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių komisaro 2011 m. vasario 25 d. nuomonę Nr. CommDH(2011)10 dėl Vengrijos žiniasklaidos teisės aktų atsižvelgiant į Europos Tarybos žiniasklaidos laisvei taikomus standartus, taip pat į Vengrijos valstybės ministro, atsakingo už vyriausybės ryšius su visuomene, 2011 m. gegužės 30 d. pastabas dėl šios nuomonės,

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (OHCHR) 2012 m. vasario 15 d. ir 2012 m. gruodžio 11 d. pareiškimus, kuriais Vengrija raginama atitinkamai persvarstyti teisės aktus, kuriais numatoma galimybė vietos valdžios institucijoms bausti už benamystę, ir paremti Konstitucinio teismo sprendimą dėl benamystės dekriminalizavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (OHCHR) 2012 m. vasario 15 d. ir 2012 m. gruodžio 11 d. pareiškimus, kuriais Vengrija raginama atitinkamai persvarstyti teisės aktus, kuriais numatoma galimybė vietos valdžios institucijoms bausti už benamystę, ir paremti Konstitucinio teismo sprendimą dėl benamystės dekriminalizavimo,

| — | atsižvelgdamas į OHCHR 2013 m. kovo 15 d. pareiškimus, kuriuose reiškiamas susirūpinimas dėl Ketvirtojo Pagrindinio įstatymo dalinio pakeitimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į OHCHR 2013 m. kovo 15 d. pareiškimus, kuriuose reiškiamas susirūpinimas dėl Ketvirtojo Pagrindinio įstatymo dalinio pakeitimo,

| — | atsižvelgdamas į vykstančią pažeidimo tyrimo procedūrą byloje C-288/12, kurią iškėlė Europos Komisija prieš Vengriją dėl buvusio duomenų apsaugos komisaro įgaliojimų nutraukimo teisėtumo ir kurioje dar laukiama Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vykstančią pažeidimo tyrimo procedūrą byloje C-288/12, kurią iškėlė Europos Komisija prieš Vengriją dėl buvusio duomenų apsaugos komisaro įgaliojimų nutraukimo teisėtumo ir kurioje dar laukiama Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2012 m. lapkričio 6 d. sprendimą dėl radikalaus Vengrijos teisėjų pensinio amžiaus sumažinimo ir į 2013 m. kovo 11 d. Vengrijos parlamento priimtą 2013 m. įstatymą Nr. XX, kuriuo iš dalies keičiamas 2011 m. įstatymas Nr. CLXII, siekiant laikytis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2012 m. lapkričio 6 d. sprendimą dėl radikalaus Vengrijos teisėjų pensinio amžiaus sumažinimo ir į 2013 m. kovo 11 d. Vengrijos parlamento priimtą 2013 m. įstatymą Nr. XX, kuriuo iš dalies keičiamas 2011 m. įstatymas Nr. CLXII, siekiant laikytis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Vengrijos Konstitucinio teismo 2012 m. liepos 16 d. sprendimą Nr. 33/2012 dėl Vengrijos teisėjų pensinio amžiaus sumažinimo, 2012 m. gruodžio 28 d. sprendimą Nr. 45/2012 dėl Pagrindinio įstatymo pereinamojo laikotarpio nuostatų, 2013 m. sausio 4 d. sprendimą Nr. 1/2013 dėl rinkimų procedūros įstatymo ir 2013 m. vasario 26 d. sprendimą Nr. 6/2013 dėl įstatymo dėl religijos laisvės ir bažnyčių teisinio statuso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vengrijos Konstitucinio teismo 2012 m. liepos 16 d. sprendimą Nr. 33/2012 dėl Vengrijos teisėjų pensinio amžiaus sumažinimo, 2012 m. gruodžio 28 d. sprendimą Nr. 45/2012 dėl Pagrindinio įstatymo pereinamojo laikotarpio nuostatų, 2013 m. sausio 4 d. sprendimą Nr. 1/2013 dėl rinkimų procedūros įstatymo ir 2013 m. vasario 26 d. sprendimą Nr. 6/2013 dėl įstatymo dėl religijos laisvės ir bažnyčių teisinio statuso,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos Stebėsenos komiteto ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos Stebėsenos komiteto ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. LXXII įstatymą dėl naujų taisyklių ir reglamentų, susijusių su tėvynės saugumo priežiūra, sukūrimo; atsižvelgdamas į dr. András Zs. Varga 2013 m. gegužės 27 d. laišką dr. Andrásui Cser-Palkovicsui, Vengrijos parlamento Konstitucinių, teisinių ir procedūrinių reikalų komiteto pirmininkui, kuriame reiškiamas susirūpinimas dėl priimto įstatymo dėl naujų taisyklių ir reglamentų, susijusių su tėvynės saugumo priežiūra, sukūrimo; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. LXXII įstatymą dėl naujų taisyklių ir reglamentų, susijusių su tėvynės saugumo priežiūra, sukūrimo; atsižvelgdamas į dr. András Zs. Varga 2013 m. gegužės 27 d. laišką dr. Andrásui Cser-Palkovicsui, Vengrijos parlamento Konstitucinių, teisinių ir procedūrinių reikalų komiteto pirmininkui, kuriame reiškiamas susirūpinimas dėl priimto įstatymo dėl naujų taisyklių ir reglamentų, susijusių su tėvynės saugumo priežiūra, sukūrimo;

| — | atsižvelgdamas į būsimą Europos Komisijos Ketvirtojo Pagrindinio įstatymo dalinio pakeitimo vertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į būsimą Europos Komisijos Ketvirtojo Pagrindinio įstatymo dalinio pakeitimo vertinimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0229/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0229/2013),

I .
     
  bendroji informacija ir pagrindiniai spręstini klausimai

Bendros Europos vertybės

| A. | kadangi Europos Sąjunga yra grindžiama tokiomis vertybėmis kaip pagarba žmogaus orumui, laisvė, demokratija, lygybė, teisinės valstybės principai ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, kaip numatyta ES sutarties 2 straipsnyje, visapusišku pagrindinių teisių ir laisvių paisymu, kaip įtvirtinta Pagrindinių teisių chartijoje ir Europos žmogaus teisių konvencijoje, ir šių teisių, laisvių ir principų teisinės reikšmės pripažinimu, kurį patvirtina būsimas ES prisijungimas prie EŽTK pagal ES sutarties 6 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga yra grindžiama tokiomis vertybėmis kaip pagarba žmogaus orumui, laisvė, demokratija, lygybė, teisinės valstybės principai ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, kaip numatyta ES sutarties 2 straipsnyje, visapusišku pagrindinių teisių ir laisvių paisymu, kaip įtvirtinta Pagrindinių teisių chartijoje ir Europos žmogaus teisių konvencijoje, ir šių teisių, laisvių ir principų teisinės reikšmės pripažinimu, kurį patvirtina būsimas ES prisijungimas prie EŽTK pagal ES sutarties 6 straipsnio 2 dalį;

| B. | kadangi ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintos bendros vertybės sudaro ES teritorijoje gyvenančių asmenų ir ypač ES piliečių, nepaisant jų tautybės ir kultūrinės ar religinės priklausomybės, turimų teisių pagrindą ir kadangi tie asmenys gali visapusiškai naudotis šiomis teisėmis tik jei puoselėjamos pagrindinės Europos Sąjungos vertybės ir principai; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintos bendros vertybės sudaro ES teritorijoje gyvenančių asmenų ir ypač ES piliečių, nepaisant jų tautybės ir kultūrinės ar religinės priklausomybės, turimų teisių pagrindą ir kadangi tie asmenys gali visapusiškai naudotis šiomis teisėmis tik jei puoselėjamos pagrindinės Europos Sąjungos vertybės ir principai;

| C. | kadangi į ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas vertybes turi būti atsižvelgiama politiniu ir teisiniu lygmenimis, nes tai yra vienas iš būtinų mūsų demokratinės visuomenės pagrindų, todėl visos valstybės narės ir ES institucijos turi aiškiai ir nedviprasmiškai įsipareigoti jų laikytis; |
| --- | --- |

C.

kadangi į ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas vertybes turi būti atsižvelgiama politiniu ir teisiniu lygmenimis, nes tai yra vienas iš būtinų mūsų demokratinės visuomenės pagrindų, todėl visos valstybės narės ir ES institucijos turi aiškiai ir nedviprasmiškai įsipareigoti jų laikytis;

| D. | kadangi tokių bendrų vertybių paisymas ir skatinimas yra ne tik esminė Europos Sąjungos tapatybės dalis, bet ir aiški pareiga pagal ES sutarties 3 straipsnio 1 ir 5 dalis, taigi ir sine qua non norint tapti ES valstybe nare ir visapusiškai išsaugoti narystės prerogatyvas; |
| --- | --- |

D.

kadangi tokių bendrų vertybių paisymas ir skatinimas yra ne tik esminė Europos Sąjungos tapatybės dalis, bet ir aiški pareiga pagal ES sutarties 3 straipsnio 1 ir 5 dalis, taigi ir sine qua non norint tapti ES valstybe nare ir visapusiškai išsaugoti narystės prerogatyvas;

| E. | kadangi šalių kandidačių pareigos pagal Kopenhagos kriterijus valstybėms narėms prisijungus prie ES taikomos ir toliau remiantis ES sutarties 2 straipsniu ir lojalaus bendradarbiavimo principu ir kadangi visos valstybės narės turėtų būti nuolat vertinamos, kad būtų patikrinta, ar jos ir toliau paiso ES bendrų vertybių; |
| --- | --- |

E.

kadangi šalių kandidačių pareigos pagal Kopenhagos kriterijus valstybėms narėms prisijungus prie ES taikomos ir toliau remiantis ES sutarties 2 straipsniu ir lojalaus bendradarbiavimo principu ir kadangi visos valstybės narės turėtų būti nuolat vertinamos, kad būtų patikrinta, ar jos ir toliau paiso ES bendrų vertybių;

| F. | kadangi ES sutarties 6 straipsnio 3 dalyje pabrėžiamas faktas, kad pagrindinės teisės, kurias užtikrina EŽTK ir kurios kyla iš valstybėms narėms bendrų konstitucinių tradicijų, sudaro Sąjungos teisės bendruosius principus, ir kadangi tokios teisės yra demokratinių Europos valstybių bendras paveldas ir stiprybė; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES sutarties 6 straipsnio 3 dalyje pabrėžiamas faktas, kad pagrindinės teisės, kurias užtikrina EŽTK ir kurios kyla iš valstybėms narėms bendrų konstitucinių tradicijų, sudaro Sąjungos teisės bendruosius principus, ir kadangi tokios teisės yra demokratinių Europos valstybių bendras paveldas ir stiprybė;

| G. | kadangi įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ir remiantis ES sutarties 6 straipsniu Chartija turi tokią pat teisinę galią kaip ir Sutartys ir tokiu būdu vertybės bei principai tampa apčiuopiamomis ir įgyvendinamomis teisėmis; |
| --- | --- |

G.

kadangi įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ir remiantis ES sutarties 6 straipsniu Chartija turi tokią pat teisinę galią kaip ir Sutartys ir tokiu būdu vertybės bei principai tampa apčiuopiamomis ir įgyvendinamomis teisėmis;

| H. | kadangi ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje ES institucijoms suteikiama teisė, taikant tiksliai aprašytą procedūrą, vertinti, ar yra aiškus pavojus, kad kuri nors valstybė narė gali šiurkščiai pažeisti 2 straipsnyje nurodytas bendras vertybes, ir imtis politinių veiksmų atitinkamos valstybės atžvilgiu, kad būtų užkirstas kelias pažeidimams ir imtasi teisių gynimo priemonių dėl tokių pažeidimų; kadangi prieš priimdama tokį nutarimą, Taryba, laikydamasi tos pačios procedūros, išklauso tos valstybės narės paaiškinimų; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje ES institucijoms suteikiama teisė, taikant tiksliai aprašytą procedūrą, vertinti, ar yra aiškus pavojus, kad kuri nors valstybė narė gali šiurkščiai pažeisti 2 straipsnyje nurodytas bendras vertybes, ir imtis politinių veiksmų atitinkamos valstybės atžvilgiu, kad būtų užkirstas kelias pažeidimams ir imtasi teisių gynimo priemonių dėl tokių pažeidimų; kadangi prieš priimdama tokį nutarimą, Taryba, laikydamasi tos pačios procedūros, išklauso tos valstybės narės paaiškinimų;

| I. | kadangi ES sutarties 2 straipsnio taikymo sričiai nėra taikomas Chartijos 51 straipsnio 1 dalyje numatytas apribojimas, o ES sutarties 7 straipsnis neapribojamas politikos sritimis, kurias reglamentuoja ES teisė, ir kadangi dėl šios priežasties ES gali imtis veiksmų, jei pažeidžiamos bendros vertybės ar yra aiškus pavojus, kad jos bus pažeistos, srityse, kurios patenka į valstybių narių kompetenciją; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES sutarties 2 straipsnio taikymo sričiai nėra taikomas Chartijos 51 straipsnio 1 dalyje numatytas apribojimas, o ES sutarties 7 straipsnis neapribojamas politikos sritimis, kurias reglamentuoja ES teisė, ir kadangi dėl šios priežasties ES gali imtis veiksmų, jei pažeidžiamos bendros vertybės ar yra aiškus pavojus, kad jos bus pažeistos, srityse, kurios patenka į valstybių narių kompetenciją;

| J. | kadangi remiantis 4 straipsnio 3 dalyje numatytu lojalaus bendradarbiavimo principu valstybės narės sudaro sąlygas Sąjungos užduotims įgyvendinti ir nesiima jokių priemonių, kurios galėtų trukdyti siekti Sąjungos tikslų, įskaitant tikslą gerbti ir skatinti Sąjungos bendras vertybes; |
| --- | --- |

J.

kadangi remiantis 4 straipsnio 3 dalyje numatytu lojalaus bendradarbiavimo principu valstybės narės sudaro sąlygas Sąjungos užduotims įgyvendinti ir nesiima jokių priemonių, kurios galėtų trukdyti siekti Sąjungos tikslų, įskaitant tikslą gerbti ir skatinti Sąjungos bendras vertybes;

| K. | kadangi pagarba Sąjungos bendroms vertybėms glaudžiai susijusi su ES įsipareigojimu siekti įvairovės, todėl Sąjunga yra įsipareigojusi gerbti „valstybių narių lygybę prieš Sutartis bei nacionalinį jų savitumą, neatsiejamą nuo pagrindinių politinių bei konstitucinių jų struktūrų“, kaip nustatyta ES sutarties 4 straipsnio 2 dalyje; kadangi ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintos Europos pagrindinės vertybės kyla iš valstybėms narėms bendrų konstitucinių tradicijų, taigi jų negalima priešpastatyti ES sutarties 4 straipsnyje įtvirtintam įsipareigojimui, nes jos sudaro pamatą, kuriuo remdamosi valstybės narės gali gerbti ir plėtoti savo nacionalinį savitumą; |
| --- | --- |

K.

kadangi pagarba Sąjungos bendroms vertybėms glaudžiai susijusi su ES įsipareigojimu siekti įvairovės, todėl Sąjunga yra įsipareigojusi gerbti „valstybių narių lygybę prieš Sutartis bei nacionalinį jų savitumą, neatsiejamą nuo pagrindinių politinių bei konstitucinių jų struktūrų“, kaip nustatyta ES sutarties 4 straipsnio 2 dalyje; kadangi ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintos Europos pagrindinės vertybės kyla iš valstybėms narėms bendrų konstitucinių tradicijų, taigi jų negalima priešpastatyti ES sutarties 4 straipsnyje įtvirtintam įsipareigojimui, nes jos sudaro pamatą, kuriuo remdamosi valstybės narės gali gerbti ir plėtoti savo nacionalinį savitumą;

| L. | kadangi pagal Sutartis pagarba nacionaliniam savitumui (ES sutarties 4 straipsnio 2 dalis) ir skirtingoms valstybių narių teisinėms sistemoms ir tradicijoms (SESV 67 straipsnis) yra iš esmės susijusi su lojalaus bendradarbiavimo (ES sutarties 4 straipsnio 3 dalis), tarpusavio pripažinimo (SESV 81 ir 82 straipsniai), taigi ir abipusio pasitikėjimo bei pagarbos kultūros ir kalbų įvairovei (ES sutarties 3 straipsnio 3 dalis) principais; |
| --- | --- |

L.

kadangi pagal Sutartis pagarba nacionaliniam savitumui (ES sutarties 4 straipsnio 2 dalis) ir skirtingoms valstybių narių teisinėms sistemoms ir tradicijoms (SESV 67 straipsnis) yra iš esmės susijusi su lojalaus bendradarbiavimo (ES sutarties 4 straipsnio 3 dalis), tarpusavio pripažinimo (SESV 81 ir 82 straipsniai), taigi ir abipusio pasitikėjimo bei pagarbos kultūros ir kalbų įvairovei (ES sutarties 3 straipsnio 3 dalis) principais;

| M. | kadangi to, kad valstybė narė pažeidžia Sąjungos bendrus principus ir vertybes, negalima pateisinti nacionalinėmis tradicijomis ar nacionalinės tapatybės išraiška, kai dėl tokio pažeidimo pakenkiama principams ir vertybėms, kurie yra esminiai Europos integracijai, pvz., demokratijos vertybėms, teisinės valstybės principams ar abipusio pripažinimo principui, nurodant, kad ES sutarties 4 straipsnio 2 dalis yra taikoma tik jei valstybė narė paiso ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių; |
| --- | --- |

M.

kadangi to, kad valstybė narė pažeidžia Sąjungos bendrus principus ir vertybes, negalima pateisinti nacionalinėmis tradicijomis ar nacionalinės tapatybės išraiška, kai dėl tokio pažeidimo pakenkiama principams ir vertybėms, kurie yra esminiai Europos integracijai, pvz., demokratijos vertybėms, teisinės valstybės principams ar abipusio pripažinimo principui, nurodant, kad ES sutarties 4 straipsnio 2 dalis yra taikoma tik jei valstybė narė paiso ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių;

| N. | kadangi Sąjungos tikslas išsaugoti ir skatinti savo vertybes santykiuose su platesniu pasauliu, kaip numatyta ES sutarties 3 straipsnio 5 dalyje, sustiprinamas konkrečiu įsipareigojimu Sąjungai imtis veiksmų tarptautinėje arenoje remiantis principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, vystymąsi ir plėtrą: demokratiją, teisinės valstybės principus, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumą ir nedalomumą (ES sutarties 21 straipsnio 1 dalis); |
| --- | --- |

N.

kadangi Sąjungos tikslas išsaugoti ir skatinti savo vertybes santykiuose su platesniu pasauliu, kaip numatyta ES sutarties 3 straipsnio 5 dalyje, sustiprinamas konkrečiu įsipareigojimu Sąjungai imtis veiksmų tarptautinėje arenoje remiantis principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, vystymąsi ir plėtrą: demokratiją, teisinės valstybės principus, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumą ir nedalomumą (ES sutarties 21 straipsnio 1 dalis);

| O. | kadangi būtų pakenkta ne tik valstybių narių ir ES patikimumui tarptautinėje arenoje, bet ir Sąjungos tikslams vykdant išorės veiksmus, jei valstybės narės negalėtų ar nenorėtų laikytis standartų, kuriems jos pritarė ir kurių pačios Sutartimi įsipareigojo laikytis; |
| --- | --- |

O.

kadangi būtų pakenkta ne tik valstybių narių ir ES patikimumui tarptautinėje arenoje, bet ir Sąjungos tikslams vykdant išorės veiksmus, jei valstybės narės negalėtų ar nenorėtų laikytis standartų, kuriems jos pritarė ir kurių pačios Sutartimi įsipareigojo laikytis;

| P. | kadangi valstybių narių pagarba toms pačioms pagrindinėms vertybėms yra būtina sąlyga norint užtikrinti abipusį pasitikėjimą ir tinkamą tarpusavio pripažinimo principo veikimą, kuris yra labai svarbus kuriant ir vystant vidaus rinką, taip pat Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, ir kadangi bet koks bandymas nepaisyti bendrų vertybių ar jas silpninti daro neigiamą poveikį visai Europos ekonominės, socialinės ir politinės integracijos proceso sąrangai; |
| --- | --- |

P.

kadangi valstybių narių pagarba toms pačioms pagrindinėms vertybėms yra būtina sąlyga norint užtikrinti abipusį pasitikėjimą ir tinkamą tarpusavio pripažinimo principo veikimą, kuris yra labai svarbus kuriant ir vystant vidaus rinką, taip pat Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, ir kadangi bet koks bandymas nepaisyti bendrų vertybių ar jas silpninti daro neigiamą poveikį visai Europos ekonominės, socialinės ir politinės integracijos proceso sąrangai;

| Q. | kadangi laikantis ES sutarties 2 straipsnyje nustatytų, Sutarčių ir Pagrindinių teisių chartijų preambulėse paskelbtų bei EŽTK preambulėje ir Europos Tarybos statuto 3 straipsnyje minimų bendrų vertybių turi būti atskirtos nepriklausomų institucijų galios remiantis tinkamai veikiančia stabdžių ir atsvarų sistema, ir kadangi šiuos principus sudaro šie pagrindiniai elementai: pagarba teisėtumui, įskaitant skaidrų, atskaitingą ir demokratinį teisės aktų priėmimo procesą, teisinis tikrumas, tvirta atstovaujamosios demokratijos sistema, kuri pagrįsta laisvais rinkimais ir pagal kurią paisoma opozicijos teisių, veiksminga teisės aktų atitikties konstitucijai kontrolė, veiksminga, skaidri, dalyvaujamoji ir atskaitinga vyriausybė ir administracija, nepriklausomos ir nešališkos teisminės institucijos, nepriklausoma žiniasklaida ir pagarba pagrindinėms teisėms; |
| --- | --- |

Q.

kadangi laikantis ES sutarties 2 straipsnyje nustatytų, Sutarčių ir Pagrindinių teisių chartijų preambulėse paskelbtų bei EŽTK preambulėje ir Europos Tarybos statuto 3 straipsnyje minimų bendrų vertybių turi būti atskirtos nepriklausomų institucijų galios remiantis tinkamai veikiančia stabdžių ir atsvarų sistema, ir kadangi šiuos principus sudaro šie pagrindiniai elementai: pagarba teisėtumui, įskaitant skaidrų, atskaitingą ir demokratinį teisės aktų priėmimo procesą, teisinis tikrumas, tvirta atstovaujamosios demokratijos sistema, kuri pagrįsta laisvais rinkimais ir pagal kurią paisoma opozicijos teisių, veiksminga teisės aktų atitikties konstitucijai kontrolė, veiksminga, skaidri, dalyvaujamoji ir atskaitinga vyriausybė ir administracija, nepriklausomos ir nešališkos teisminės institucijos, nepriklausoma žiniasklaida ir pagarba pagrindinėms teisėms;

| R. | kadangi Komisija, vadovaudamasi ES sutarties 17 straipsniu, „užtikrina, kad Sutartys [...] būtų taikomos“, ir „prižiūri Sąjungos teisės taikymą kontroliuojant Europos Sąjungos Teisingumo Teismui“; |
| --- | --- |

R.

kadangi Komisija, vadovaudamasi ES sutarties 17 straipsniu, „užtikrina, kad Sutartys [...] būtų taikomos“, ir „prižiūri Sąjungos teisės taikymą kontroliuojant Europos Sąjungos Teisingumo Teismui“;

Reformos Vengrijoje

| S. | kadangi Vengrija buvo pirmoji buvusi komunistinė šalis, prisijungusi prie EŽTK, ir kaip ES valstybė narė pirmoji 2007 m. gruodžio 17 d. ratifikavo Lisabonos sutartį ir kadangi Vengrija aktyviai dalyvavo Konvento ir Tarpvyriausybinės konferencijos darbe 2003 ir 2004 m., kai be kitų klausimų buvo rengiamas ES sutarties 2 straipsnio tekstas, ir ėmėsi iniciatyvos, dėl kurios buvo įtrauktos mažumoms priklausančių asmenų teisės; |
| --- | --- |

S.

kadangi Vengrija buvo pirmoji buvusi komunistinė šalis, prisijungusi prie EŽTK, ir kaip ES valstybė narė pirmoji 2007 m. gruodžio 17 d. ratifikavo Lisabonos sutartį ir kadangi Vengrija aktyviai dalyvavo Konvento ir Tarpvyriausybinės konferencijos darbe 2003 ir 2004 m., kai be kitų klausimų buvo rengiamas ES sutarties 2 straipsnio tekstas, ir ėmėsi iniciatyvos, dėl kurios buvo įtrauktos mažumoms priklausančių asmenų teisės;

| T. | kadangi per šimtametę Vengrijos istoriją taikus įvairių tautybių ir tautinių grupių gyvenimas drauge darė teigiamą poveikį tautos kultūrinių vertybių gausai ir gerovei; kadangi Vengrija raginama tęsti šią tradiciją ir ryžtingai užkirsti kelią bet kokioms pastangoms diskriminuoti atskiras grupes; |
| --- | --- |

T.

kadangi per šimtametę Vengrijos istoriją taikus įvairių tautybių ir tautinių grupių gyvenimas drauge darė teigiamą poveikį tautos kultūrinių vertybių gausai ir gerovei; kadangi Vengrija raginama tęsti šią tradiciją ir ryžtingai užkirsti kelią bet kokioms pastangoms diskriminuoti atskiras grupes;

| U. | kadangi Vengrija taip pat yra Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto ir kitų tarptautinių teisinių dokumentų, kurie įpareigoja ją gerbti ir įgyvendinti tarptautinius demokratinius principus, šalis; |
| --- | --- |

U.

kadangi Vengrija taip pat yra Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto ir kitų tarptautinių teisinių dokumentų, kurie įpareigoja ją gerbti ir įgyvendinti tarptautinius demokratinius principus, šalis;

| V. | kadangi po 2010 m. visuotinių rinkimų Vengrijoje valdančioji dauguma gavo daugiau nei du trečdalius vietų parlamente ir todėl galėjo greitai inicijuoti intensyvią teisėkūros veiklą siekiant pertvarkyti visą šalies konstitucinę tvarką (ankstesnė Konstitucija buvo pakeista iš dalies dvylika kartų, o Pagrindinis įstatymas – 4 kartus) ir taip iš esmės pakeisti institucinę ir teisinę sistemą bei daugelį esminių ne tik visuomeninio, bet ir privataus gyvenimo aspektų; |
| --- | --- |

V.

kadangi po 2010 m. visuotinių rinkimų Vengrijoje valdančioji dauguma gavo daugiau nei du trečdalius vietų parlamente ir todėl galėjo greitai inicijuoti intensyvią teisėkūros veiklą siekiant pertvarkyti visą šalies konstitucinę tvarką (ankstesnė Konstitucija buvo pakeista iš dalies dvylika kartų, o Pagrindinis įstatymas – 4 kartus) ir taip iš esmės pakeisti institucinę ir teisinę sistemą bei daugelį esminių ne tik visuomeninio, bet ir privataus gyvenimo aspektų;

| W. | kadangi visos Europos Sąjungos valstybės narės gali visiškai laisvai persvarstyti savo konstitucijas ir kadangi pati demokratinės kaitos prasmė yra ta, kad nauja vyriausybė gali priimti teisės aktus, atspindinčius tautos valią, tos vyriausybės vertybes ir politinius įsipareigojimus, paisant Europos Sąjungoje vyraujančių demokratijos ir teisinės valstybės vertybių bei principų; kadangi visose valstybėse narėse yra taikomos specialios konstitucijos nuostatų keitimo procedūros, kurios yra daug sudėtingesnės, palyginti su paprastųjų įstatymų keitimo procedūromis, visų pirma naudojant kvalifikuotą balsų daugumą, papildomus sprendimų priėmimo procesus, papildomo laiko skyrimą ir referendumus; |
| --- | --- |

W.

kadangi visos Europos Sąjungos valstybės narės gali visiškai laisvai persvarstyti savo konstitucijas ir kadangi pati demokratinės kaitos prasmė yra ta, kad nauja vyriausybė gali priimti teisės aktus, atspindinčius tautos valią, tos vyriausybės vertybes ir politinius įsipareigojimus, paisant Europos Sąjungoje vyraujančių demokratijos ir teisinės valstybės vertybių bei principų; kadangi visose valstybėse narėse yra taikomos specialios konstitucijos nuostatų keitimo procedūros, kurios yra daug sudėtingesnės, palyginti su paprastųjų įstatymų keitimo procedūromis, visų pirma naudojant kvalifikuotą balsų daugumą, papildomus sprendimų priėmimo procesus, papildomo laiko skyrimą ir referendumus;

| X. | kadangi demokratinių tradicijų Europos istorija rodo, kad konstituciją pertvarkyti reikia itin atidžiai ir tinkamai atsižvelgiant į procedūras ir garantijas, kuriomis siekiama išsaugoti, be kita ko, teisinės valstybės, valdžių padalijimo ir teisinių normų hierarchijos principus, nes konstitucija – tai aukščiausias šalies įstatymas; |
| --- | --- |

X.

kadangi demokratinių tradicijų Europos istorija rodo, kad konstituciją pertvarkyti reikia itin atidžiai ir tinkamai atsižvelgiant į procedūras ir garantijas, kuriomis siekiama išsaugoti, be kita ko, teisinės valstybės, valdžių padalijimo ir teisinių normų hierarchijos principus, nes konstitucija – tai aukščiausias šalies įstatymas;

| Y. | kadangi išsamių ir sistemingų konstitucinių ir institucinių reformų, kurias naujoji Vengrijos vyriausybė ir parlamentas atliko per nepaprastai trumpą laikotarpį, mastas neturi precedento ir tai paaiškina, kodėl tiek daug Europos institucijų ir organizacijų (Europos Sąjunga, Europos Taryba, ESBO) mano, kad reikia įvertinti kai kurių reformų poveikį; kadangi valstybėms narėms neturi būti taikomi dvigubai standartai, taigi padėtis kitose valstybėse narėse taip pat turėtų būti stebima, laikantis valstybių narių lygiateisiškumo Sutarčių atžvilgiu principo; |
| --- | --- |

Y.

kadangi išsamių ir sistemingų konstitucinių ir institucinių reformų, kurias naujoji Vengrijos vyriausybė ir parlamentas atliko per nepaprastai trumpą laikotarpį, mastas neturi precedento ir tai paaiškina, kodėl tiek daug Europos institucijų ir organizacijų (Europos Sąjunga, Europos Taryba, ESBO) mano, kad reikia įvertinti kai kurių reformų poveikį; kadangi valstybėms narėms neturi būti taikomi dvigubai standartai, taigi padėtis kitose valstybėse narėse taip pat turėtų būti stebima, laikantis valstybių narių lygiateisiškumo Sutarčių atžvilgiu principo;

| Z. | kadangi reikia vesti Europos institucijų ir Vengrijos valdžios institucijų dialogą, pagrįstą atvirumu, įtrauktimi, solidarumu ir abipuse pagarba, atsižvelgiant į minėtas bendras demokratines vertybes; |
| --- | --- |

Z.

kadangi reikia vesti Europos institucijų ir Vengrijos valdžios institucijų dialogą, pagrįstą atvirumu, įtrauktimi, solidarumu ir abipuse pagarba, atsižvelgiant į minėtas bendras demokratines vertybes;

| AA. | kadangi visų pirma tais atvejais, kai tenka nagrinėti atvejį, kai viena valstybė narė gali būti šiurkščiai pažeidusi Sąjungos vertybes, Komisija, vykdydama savo pareigą prižiūrėti Sąjungos teisės aktų taikymą, privalo veikti turėdama aukščiausią kompetenciją, gerbdama kitų veikėjų nepriklausomybę, ir imtis veiksmų deramai uoliai, nedelsdama ir labai sparčiai; |
| --- | --- |

AA.

kadangi visų pirma tais atvejais, kai tenka nagrinėti atvejį, kai viena valstybė narė gali būti šiurkščiai pažeidusi Sąjungos vertybes, Komisija, vykdydama savo pareigą prižiūrėti Sąjungos teisės aktų taikymą, privalo veikti turėdama aukščiausią kompetenciją, gerbdama kitų veikėjų nepriklausomybę, ir imtis veiksmų deramai uoliai, nedelsdama ir labai sparčiai;

Pagrindinis įstatymas ir Pereinamojo laikotarpio nuostatos

| AB. | kadangi Vengrijos Pagrindinio įstatymo, kuris buvo priimtas 2011 m. balandžio 18 d. ir už kurį balsavo tik valdančiosios koalicijos nariai remiantis valdančiosios koalicijos atstovų parengtu teksto projektu, priėmimas įvyko per trumpą laiką – 35 kalendorines dienas nuo pasiūlymo (T/2627) pateikimo parlamente, ir taip buvo apribotos galimybės vesti išsamias ir esmines diskusijas apie teksto projektą su opozicinėmis partijomis ir pilietine visuomene; |
| --- | --- |

AB.

kadangi Vengrijos Pagrindinio įstatymo, kuris buvo priimtas 2011 m. balandžio 18 d. ir už kurį balsavo tik valdančiosios koalicijos nariai remiantis valdančiosios koalicijos atstovų parengtu teksto projektu, priėmimas įvyko per trumpą laiką – 35 kalendorines dienas nuo pasiūlymo (T/2627) pateikimo parlamente, ir taip buvo apribotos galimybės vesti išsamias ir esmines diskusijas apie teksto projektą su opozicinėmis partijomis ir pilietine visuomene;

| AC. | kadangi Vengrijos parlamentui 2011 m. kovo 14 d. buvo pateiktas išrinktų FIDESZ/KDNP koalicijos atstovų paruoštas konstitucijos projektas, o ne darbo dokumentas, parengtas vadovaujantis ad hoc parlamentinio komiteto svarstymais, nors toks komitetas buvo įsteigtas specialiai naujajam Pagrindiniam įstatymui rengti; taigi dėl to dar labiau paaštrėjo trūkstamo konsultavimosi su opozicija problema; |
| --- | --- |

AC.

kadangi Vengrijos parlamentui 2011 m. kovo 14 d. buvo pateiktas išrinktų FIDESZ/KDNP koalicijos atstovų paruoštas konstitucijos projektas, o ne darbo dokumentas, parengtas vadovaujantis ad hoc parlamentinio komiteto svarstymais, nors toks komitetas buvo įsteigtas specialiai naujajam Pagrindiniam įstatymui rengti; taigi dėl to dar labiau paaštrėjo trūkstamo konsultavimosi su opozicija problema;

| AD. | kadangi nacionalinę konsultaciją dėl konstitucijos rengimo sudarė tik valdančiosios partijos parengtas dvylikos klausimų apie labai konkrečius dalykus sąrašas, kuris buvo sudarytas taip, kad atsakymai į klausimus galėjo būti savaime suprantami, ir kadangi konsultuojantis nebuvo pateiktas Pagrindinio įstatymo teksto projektas; |
| --- | --- |

AD.

kadangi nacionalinę konsultaciją dėl konstitucijos rengimo sudarė tik valdančiosios partijos parengtas dvylikos klausimų apie labai konkrečius dalykus sąrašas, kuris buvo sudarytas taip, kad atsakymai į klausimus galėjo būti savaime suprantami, ir kadangi konsultuojantis nebuvo pateiktas Pagrindinio įstatymo teksto projektas;

| AE. | kadangi Vengrijos Pagrindinių teisių komisarui pateikus konstitucinę peticiją Vengrijos Konstitucinis teismas 2012 m. gruodžio 28 d. (Sprendimu Nr. 45/2012) panaikino daugiau kaip du trečdalius Pereinamojo laikotarpio nuostatų teksto, nes atitinkamos nuostatos nebuvo pereinamojo pobūdžio; |
| --- | --- |

AE.

kadangi Vengrijos Pagrindinių teisių komisarui pateikus konstitucinę peticiją Vengrijos Konstitucinis teismas 2012 m. gruodžio 28 d. (Sprendimu Nr. 45/2012) panaikino daugiau kaip du trečdalius Pereinamojo laikotarpio nuostatų teksto, nes atitinkamos nuostatos nebuvo pereinamojo pobūdžio;

| AF. | kadangi pagal Ketvirtąjį Pagrindinio įstatymo dalinį pakeitimą, priimtą 2013 m. kovo 11 d., į Pagrindinio įstatymo tekstą įtraukta didžioji dalis Konstitucinio teismo panaikinto Pereinamojo laikotarpio nuostatų teksto ir kitos nuostatos, kurios anksčiau buvo pripažintos prieštaraujančiomis Konstitucijai; |
| --- | --- |

AF.

kadangi pagal Ketvirtąjį Pagrindinio įstatymo dalinį pakeitimą, priimtą 2013 m. kovo 11 d., į Pagrindinio įstatymo tekstą įtraukta didžioji dalis Konstitucinio teismo panaikinto Pereinamojo laikotarpio nuostatų teksto ir kitos nuostatos, kurios anksčiau buvo pripažintos prieštaraujančiomis Konstitucijai;

Itin dažnas konstitucinių įstatymų naudojimas

| AG. | kadangi Vengrijos Pagrindiniame įstatyme nurodytos 26 teminės sritys, kurios turi būti apibrėžtos konstituciniais įstatymais (t. y. įstatymais, kuriems priimti reikalinga dviejų trečdalių dauguma), kurie apima įvairiausius klausimus, susijusius su Vengrijos institucine sistema, naudojimusi pagrindinėmis teisėmis ir svarbiais visuomeninio reguliavimo aspektais; |
| --- | --- |

AG.

kadangi Vengrijos Pagrindiniame įstatyme nurodytos 26 teminės sritys, kurios turi būti apibrėžtos konstituciniais įstatymais (t. y. įstatymais, kuriems priimti reikalinga dviejų trečdalių dauguma), kurie apima įvairiausius klausimus, susijusius su Vengrijos institucine sistema, naudojimusi pagrindinėmis teisėmis ir svarbiais visuomeninio reguliavimo aspektais;

| AH. | kadangi priėmus Pagrindinį įstatymą parlamentas patvirtino 49 konstitucinius įstatymus (6) (per pusantrų metų); |
| --- | --- |

AH.

kadangi priėmus Pagrindinį įstatymą parlamentas patvirtino 49 konstitucinius įstatymus (6) (per pusantrų metų);

| AI. | kadangi daugelis klausimų, pvz., konkretūs šeimos teisės aspektai, mokesčių ir pensijų sistemos, kuriems paprastai taikoma įprasta teisėkūros sprendimų priėmimo tvarka, reglamentuojami konstitucinių įstatymų; |
| --- | --- |

AI.

kadangi daugelis klausimų, pvz., konkretūs šeimos teisės aspektai, mokesčių ir pensijų sistemos, kuriems paprastai taikoma įprasta teisėkūros sprendimų priėmimo tvarka, reglamentuojami konstitucinių įstatymų;

Įstatymų priėmimas skubos tvarka, pavienių parlamento narių įstatymų projektų pateikimo praktika, parlamentinės diskusijos

| AJ. | kadangi svarbūs teisės aktai, įskaitant Pagrindinį į statymą, jo Antrąjį ir Ketvirtąjį dalinius pakeitimus, Pagrindinio įstatymo pereinamojo laikotarpio nuostatas ir daugelį konstitucinių įstatymų, buvo priimti remiantis pavienių parlamento narių pateiktais įstatymų projektais, kuriems netaikomos taisyklės, nustatytos 2010 m. įstatyme Nr. CXXXI dėl pilietinės visuomenės dalyvavimo rengiant teisės aktus ir Viešojo administravimo ir teisingumo ministro įsakyme Nr. 24/2011 dėl preliminaraus ir ex post poveikio vertinimo, todėl pagal šią supaprastintą tvarką priimti teisės aktai su visuomene aptariami tik iš dalies; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi svarbūs teisės aktai, įskaitant Pagrindinį į statymą, jo Antrąjį ir Ketvirtąjį dalinius pakeitimus, Pagrindinio įstatymo pereinamojo laikotarpio nuostatas ir daugelį konstitucinių įstatymų, buvo priimti remiantis pavienių parlamento narių pateiktais įstatymų projektais, kuriems netaikomos taisyklės, nustatytos 2010 m. įstatyme Nr. CXXXI dėl pilietinės visuomenės dalyvavimo rengiant teisės aktus ir Viešojo administravimo ir teisingumo ministro įsakyme Nr. 24/2011 dėl preliminaraus ir ex post poveikio vertinimo, todėl pagal šią supaprastintą tvarką priimti teisės aktai su visuomene aptariami tik iš dalies;

| AK. | kadangi dėl didelio per labai trumpą laiką priimtų konstitucinių įstatymų, įskaitant teisės aktus dėl Vengrijos teisėjų teisinio statuso ir darbo užmokesčio ir dėl Vengrijos teismų organizavimo ir administravimo, taip pat teisės aktus dėl religijos ar tikėjimo laisvės ir dėl Vengrijos nacionalinio banko, skaičiaus neišvengiamai apribotos galimybės tinkamai konsultuotis su opozicinėmis partijomis ir pilietine visuomene, įskaitant atitinkamais atvejais darbdavių organizacijas, profesines sąjungas ir interesų grupes; |
| --- | --- |

AK.

kadangi dėl didelio per labai trumpą laiką priimtų konstitucinių įstatymų, įskaitant teisės aktus dėl Vengrijos teisėjų teisinio statuso ir darbo užmokesčio ir dėl Vengrijos teismų organizavimo ir administravimo, taip pat teisės aktus dėl religijos ar tikėjimo laisvės ir dėl Vengrijos nacionalinio banko, skaičiaus neišvengiamai apribotos galimybės tinkamai konsultuotis su opozicinėmis partijomis ir pilietine visuomene, įskaitant atitinkamais atvejais darbdavių organizacijas, profesines sąjungas ir interesų grupes;

| AL. | kadangi 2012 m. įstatymu Nr. XXXVI dėl Nacionalinės Asamblėjos parlamento pirmininkui suteikiama plati diskrecijos teisė riboti parlamento narių laisvę kalbėti parlamente; |
| --- | --- |

AL.

kadangi 2012 m. įstatymu Nr. XXXVI dėl Nacionalinės Asamblėjos parlamento pirmininkui suteikiama plati diskrecijos teisė riboti parlamento narių laisvę kalbėti parlamente;

Stabdžių ir atsvarų sistemos silpnėjimas. Konstitucinis teismas, parlamentas ir Duomenų apsaugos institucija

| AM. | kadangi Pagrindiniu įstatymu nustatyta galimybė teikti dviejų naujų rūšių konstitucinius skundus Konstituciniam teismui, o actio popularis (ieškinys viešajam interesui ginti) atliekant ex post peržiūrą panaikinamas; |
| --- | --- |

AM.

kadangi Pagrindiniu įstatymu nustatyta galimybė teikti dviejų naujų rūšių konstitucinius skundus Konstituciniam teismui, o actio popularis (ieškinys viešajam interesui ginti) atliekant ex post peržiūrą panaikinamas;

| AN. | kadangi 2013 m. LXXII įstatymas dėl naujų taisyklių ir reglamentų, susijusių su tėvynės saugumo priežiūra, sukūrimo paskelbtas 2013 m. birželio 3 d.; kadangi dėl šio akto kilo susirūpinimas, kurį visų pirma išreiškė Vengrijos generalinio prokuroro pavaduotojas, dėl valdžių padalijimo, teisminių institucijų nepriklausomumo, pagarbos privačiam ir šeiminiam gyvenimui ir teisės į veiksmingą teisinę gynybą principų laikymosi; |
| --- | --- |

AN.

kadangi 2013 m. LXXII įstatymas dėl naujų taisyklių ir reglamentų, susijusių su tėvynės saugumo priežiūra, sukūrimo paskelbtas 2013 m. birželio 3 d.; kadangi dėl šio akto kilo susirūpinimas, kurį visų pirma išreiškė Vengrijos generalinio prokuroro pavaduotojas, dėl valdžių padalijimo, teisminių institucijų nepriklausomumo, pagarbos privačiam ir šeiminiam gyvenimui ir teisės į veiksmingą teisinę gynybą principų laikymosi;

| AO. | kadangi remiantis Pagrindiniu įstatymu Konstitucinio teismo galios atlikti su biudžetu susijusių įstatymų konstitucingumo peržiūrą ex post dėl esminių aspektų buvo iš esmės apribotos baigtinio teisių sąrašo pažeidimais, taip sudarant kliūčių peržiūrėti kitų pagrindinių teisių, pvz., teisės į nuosavybę, teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisės nebūti diskriminuojamam, pažeidimų konstitucingumą; |
| --- | --- |

AO.

kadangi remiantis Pagrindiniu įstatymu Konstitucinio teismo galios atlikti su biudžetu susijusių įstatymų konstitucingumo peržiūrą ex post dėl esminių aspektų buvo iš esmės apribotos baigtinio teisių sąrašo pažeidimais, taip sudarant kliūčių peržiūrėti kitų pagrindinių teisių, pvz., teisės į nuosavybę, teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisės nebūti diskriminuojamam, pažeidimų konstitucingumą;

| AP. | kadangi Ketvirtasis Pagrindinio įstatymo dalinis pakeitimas nepalietė jau turimos Konstitucinio teismo teisės atlikti Pagrindinio įstatymo dalinių pakeitimų peržiūrą procedūriniu pagrindu ir kadangi juo panaikinama Teismo teisė ateityje atlikti konstitucinių dalinių pakeitimų peržiūrą iš esmės; |
| --- | --- |

AP.

kadangi Ketvirtasis Pagrindinio įstatymo dalinis pakeitimas nepalietė jau turimos Konstitucinio teismo teisės atlikti Pagrindinio įstatymo dalinių pakeitimų peržiūrą procedūriniu pagrindu ir kadangi juo panaikinama Teismo teisė ateityje atlikti konstitucinių dalinių pakeitimų peržiūrą iš esmės;

| AQ. | kadangi savo minėtame sprendime Nr. 45/2012 Konstitucinis teismas nusprendė, kad „konstitucinis teisėtumas apima ne tik procedūrinius, formaliuosius ir viešosios teisės galiojimo reikalavimus, bet ir esminius reikalavimus. Demokratinės teisinės valstybės konstituciniai kriterijai kartu yra ir konstitucinės vertybės, principai ir pagrindinės demokratinės laisvės, įtvirtintos tarptautinėse sutartyse ir priimtos bei pripažįstamos demokratinių teisinių valstybių bendrijose, taip pat jie užtikrinami kaip ius cogens, o tai iš dalies reiškia tą patį. Tam tikrais atvejais Konstitucinis teismas gali netgi nagrinėti laisvą esminių reikalavimų, garantijų ir demokratinių valstybių, veikiančių pagal teisinės valstybės principus, vertybių vykdymo užtikrinimą ir nustatymą konstituciniuose teisės aktuose“ (Sprendimo IV.7 punktas); |
| --- | --- |

AQ.

kadangi savo minėtame sprendime Nr. 45/2012 Konstitucinis teismas nusprendė, kad „konstitucinis teisėtumas apima ne tik procedūrinius, formaliuosius ir viešosios teisės galiojimo reikalavimus, bet ir esminius reikalavimus. Demokratinės teisinės valstybės konstituciniai kriterijai kartu yra ir konstitucinės vertybės, principai ir pagrindinės demokratinės laisvės, įtvirtintos tarptautinėse sutartyse ir priimtos bei pripažįstamos demokratinių teisinių valstybių bendrijose, taip pat jie užtikrinami kaip ius cogens, o tai iš dalies reiškia tą patį. Tam tikrais atvejais Konstitucinis teismas gali netgi nagrinėti laisvą esminių reikalavimų, garantijų ir demokratinių valstybių, veikiančių pagal teisinės valstybės principus, vertybių vykdymo užtikrinimą ir nustatymą konstituciniuose teisės aktuose“ (Sprendimo IV.7 punktas);

| AR. | kadangi Ketvirtuoju Pagrindinio įstatymo daliniu pakeitimu toliau numatoma, kad Konstitucinio teismo sprendimai, priimti prieš įsigaliojant Pagrindiniam įstatymui, atšaukiami ir tokiu būdu aiškiai prieštaraujama Konstitucinio teismo sprendimui Nr. 22/2012, kuriame Teismas nustatė, kad jo pareiškimai dėl pagrindinių vertybių, žmogaus teisių ir laisvių ir konstitucinių institucijų, kurios nebuvo iš esmės pakeistos Pagrindiniu įstatymu, lieka galioti; kadangi Ketvirtuoju Pagrindinio įstatymo daliniu pakeitimu į Pagrindinį įstatymą vėl įtraukiama keletas nuostatų, kurios anksčiau Konstitucinio teismo buvo paskelbtos prieštaraujančiomis Konstitucijai; |
| --- | --- |

AR.

kadangi Ketvirtuoju Pagrindinio įstatymo daliniu pakeitimu toliau numatoma, kad Konstitucinio teismo sprendimai, priimti prieš įsigaliojant Pagrindiniam įstatymui, atšaukiami ir tokiu būdu aiškiai prieštaraujama Konstitucinio teismo sprendimui Nr. 22/2012, kuriame Teismas nustatė, kad jo pareiškimai dėl pagrindinių vertybių, žmogaus teisių ir laisvių ir konstitucinių institucijų, kurios nebuvo iš esmės pakeistos Pagrindiniu įstatymu, lieka galioti; kadangi Ketvirtuoju Pagrindinio įstatymo daliniu pakeitimu į Pagrindinį įstatymą vėl įtraukiama keletas nuostatų, kurios anksčiau Konstitucinio teismo buvo paskelbtos prieštaraujančiomis Konstitucijai;

| AS. | kadangi neparlamentinei įstaigai Biudžeto tarybai, turinčiai ribotą demokratinį teisėtumą, suteikti įgaliojimai vetuoti bendrojo biudžeto priėmimą, taip apribojama demokratiškai išrinktos įstatymų leidžiamosios valdžios veiksmų apimtis ir leidžiama Respublikos prezidentui paleisti parlamentą; |
| --- | --- |

AS.

kadangi neparlamentinei įstaigai Biudžeto tarybai, turinčiai ribotą demokratinį teisėtumą, suteikti įgaliojimai vetuoti bendrojo biudžeto priėmimą, taip apribojama demokratiškai išrinktos įstatymų leidžiamosios valdžios veiksmų apimtis ir leidžiama Respublikos prezidentui paleisti parlamentą;

| AT. | kadangi naujuoju 2011 m. liepos mėn. priimtu Informacijos laisvės įstatymu panaikinta Duomenų apsaugos ir informacijos laisvės komisaro institucija, prieš laiką nutraukiant šešerių metų trukmės komisaro kadenciją ir jo įgaliojimus perduodant naujai įsteigtai Nacionalinei duomenų apsaugos agentūrai; kadangi šiuos pakeitimus šiuo metu nagrinėja Europos Sąjungos Teisingumo Teismas; |
| --- | --- |

AT.

kadangi naujuoju 2011 m. liepos mėn. priimtu Informacijos laisvės įstatymu panaikinta Duomenų apsaugos ir informacijos laisvės komisaro institucija, prieš laiką nutraukiant šešerių metų trukmės komisaro kadenciją ir jo įgaliojimus perduodant naujai įsteigtai Nacionalinei duomenų apsaugos agentūrai; kadangi šiuos pakeitimus šiuo metu nagrinėja Europos Sąjungos Teisingumo Teismas;

| AU. | kadangi 2012 m. birželio 8 d. Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš Vengriją ir paskelbė, kad Vengrija neįvykdė savo įsipareigojimo pagal Direktyvą 95/46/EB, nes pašalino duomenų apsaugos priežiūros pareigūną iš pareigų prieš pasibaigiant jo mandatui ir taip sukėlė pavojų įstaigos nepriklausomumui; |
| --- | --- |

AU.

kadangi 2012 m. birželio 8 d. Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš Vengriją ir paskelbė, kad Vengrija neįvykdė savo įsipareigojimo pagal Direktyvą 95/46/EB, nes pašalino duomenų apsaugos priežiūros pareigūną iš pareigų prieš pasibaigiant jo mandatui ir taip sukėlė pavojų įstaigos nepriklausomumui;

Teisminių institucijų nepriklausomumas

| AV. | kadangi, remiantis Pagrindiniu įstatymu ir Pereinamojo laikotarpio nuostatomis, šešerių metų trukmės buvusio Aukščiausiojo teismo (pervadinto „Kúria“) pirmininko mandatas buvo prieš laiką nutrauktas po dvejų metų; |
| --- | --- |

AV.

kadangi, remiantis Pagrindiniu įstatymu ir Pereinamojo laikotarpio nuostatomis, šešerių metų trukmės buvusio Aukščiausiojo teismo (pervadinto „Kúria“) pirmininko mandatas buvo prieš laiką nutrauktas po dvejų metų;

| AW. | kadangi 2012 m. liepos 2 d. Vengrija iš dalies pakeitė konstitucinius įstatymus dėl teisminių institucijų (2011 m. įstatymas Nr. CLXI dėl teismų organizavimo ir administravimo ir 2011 m. įstatymas Nr. CLXII dėl teisėjų teisinio statuso ir darbo užmokesčio) ir iš dalies įgyvendino Venecijos komisijos rekomendacijas; |
| --- | --- |

AW.

kadangi 2012 m. liepos 2 d. Vengrija iš dalies pakeitė konstitucinius įstatymus dėl teisminių institucijų (2011 m. įstatymas Nr. CLXI dėl teismų organizavimo ir administravimo ir 2011 m. įstatymas Nr. CLXII dėl teisėjų teisinio statuso ir darbo užmokesčio) ir iš dalies įgyvendino Venecijos komisijos rekomendacijas;

| AX. | kadangi Pagrindiniame įstatyme nereglamentuojamos svarbiausios teisėjų nepriklausomumą užtikrinančios priemonės, t. y. nepašalinamumas, garantuota kadencija, valdymo organų struktūra ir sudėtis, bet jos kartu su išsamiomis teisminių institucijų organizavimo ir administravimo taisyklėmis vis dar nustatytos iš dalies pakeistuose konstituciniuose įstatymuose; |
| --- | --- |

AX.

kadangi Pagrindiniame įstatyme nereglamentuojamos svarbiausios teisėjų nepriklausomumą užtikrinančios priemonės, t. y. nepašalinamumas, garantuota kadencija, valdymo organų struktūra ir sudėtis, bet jos kartu su išsamiomis teisminių institucijų organizavimo ir administravimo taisyklėmis vis dar nustatytos iš dalies pakeistuose konstituciniuose įstatymuose;

| AY. | kadangi Konstitucinio teismo nepriklausomumas nenumatytas Vengrijos Pagrindiniame įstatyme, jame taip pat nenumatytas teisminių institucijų administracijos nepriklausomumas; |
| --- | --- |

AY.

kadangi Konstitucinio teismo nepriklausomumas nenumatytas Vengrijos Pagrindiniame įstatyme, jame taip pat nenumatytas teisminių institucijų administracijos nepriklausomumas;

| AZ. | kadangi konstitucinių įstatymų dėl teisminių institucijų daliniu pakeitimu, susijusiu su Nacionalinės teismų administracijos pirmininko įgaliojimais perduoti bylas iš kompetentingo teismo į kitą teismą, kad užtikrintų bylų išnagrinėjimą per pagrįstą laikotarpį, nėra nustatyti objektyvūs norminiai bylų perdavimo kriterijai; |
| --- | --- |

AZ.

kadangi konstitucinių įstatymų dėl teisminių institucijų daliniu pakeitimu, susijusiu su Nacionalinės teismų administracijos pirmininko įgaliojimais perduoti bylas iš kompetentingo teismo į kitą teismą, kad užtikrintų bylų išnagrinėjimą per pagrįstą laikotarpį, nėra nustatyti objektyvūs norminiai bylų perdavimo kriterijai;

| BA. | kadangi, įsigaliojus Pagrindiniam įstatymui ir Pereinamojo laikotarpio nuostatoms bei 2011 m. konstituciniam įstatymui Nr. CLXII dėl teisėjų teisinio statuso ir darbo užmokesčio, privalomas teisėjų pensinis amžius buvo sumažintas nuo 70 iki 62 metų; |
| --- | --- |

BA.

kadangi, įsigaliojus Pagrindiniam įstatymui ir Pereinamojo laikotarpio nuostatoms bei 2011 m. konstituciniam įstatymui Nr. CLXII dėl teisėjų teisinio statuso ir darbo užmokesčio, privalomas teisėjų pensinis amžius buvo sumažintas nuo 70 iki 62 metų;

| BB. | kadangi 2012 m. lapkričio 6 d. priimtame Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendime nustatoma, kad radikalus Vengrijos teisėjų, prokurorų ir notarų pensinio amžiaus sumažinimas nuo 70 iki 62 metų yra nepateisinama diskriminacija dėl amžiaus, ir kadangi 2012 m. birželio 20 d. dvi Vengrijos teisėjų grupės pateikė du skundus EŽTT prašydamos nuspręsti, kad Vengrijos teisės aktai dėl teisėjų pensinio amžiaus sumažinimo pažeidžia EŽTK; |
| --- | --- |

BB.

kadangi 2012 m. lapkričio 6 d. priimtame Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendime nustatoma, kad radikalus Vengrijos teisėjų, prokurorų ir notarų pensinio amžiaus sumažinimas nuo 70 iki 62 metų yra nepateisinama diskriminacija dėl amžiaus, ir kadangi 2012 m. birželio 20 d. dvi Vengrijos teisėjų grupės pateikė du skundus EŽTT prašydamos nuspręsti, kad Vengrijos teisės aktai dėl teisėjų pensinio amžiaus sumažinimo pažeidžia EŽTK;

| BC. | kadangi 2013 m. kovo 11 d. Vengrijos parlamentas priėmė 2013 m. įstatymą Nr. XX, kuriuo iš dalies pakeičiamos amžiaus ribos siekiant iš dalies laikytis 2012 m. liepos 16 d. Vengrijos Konstitucinio teismo ir 2012 m. lapkričio 6 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimų; |
| --- | --- |

BC.

kadangi 2013 m. kovo 11 d. Vengrijos parlamentas priėmė 2013 m. įstatymą Nr. XX, kuriuo iš dalies pakeičiamos amžiaus ribos siekiant iš dalies laikytis 2012 m. liepos 16 d. Vengrijos Konstitucinio teismo ir 2012 m. lapkričio 6 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimų;

Rinkimų reforma

| BD. | kadangi parlamente valdančioji dauguma vienpusiškai pertvarkė rinkimų sistemą, nemėgindami pasiekti sutarimą su opozicija; |
| --- | --- |

BD.

kadangi parlamente valdančioji dauguma vienpusiškai pertvarkė rinkimų sistemą, nemėgindami pasiekti sutarimą su opozicija;

| BE. | kadangi vykdydamas paskutinę rinkimų reformą Vengrijos parlamentas 2012 m. lapkričio 26 d., remdamasis pavienio parlamento nario įstatymo projektu, priėmė Rinkimų procedūros įstatymą, kuriuo siekiama pakeisti ankstesnę automatinę visų piliečių, kurių gyvenamoji vieta yra Vengrijoje, dalyvavimo rinkimuose registraciją, nustatant savanoriškos registracijos sistemą, kaip būtiną sąlygą asmeniui pasinaudoti balsavimo teise; |
| --- | --- |

BE.

kadangi vykdydamas paskutinę rinkimų reformą Vengrijos parlamentas 2012 m. lapkričio 26 d., remdamasis pavienio parlamento nario įstatymo projektu, priėmė Rinkimų procedūros įstatymą, kuriuo siekiama pakeisti ankstesnę automatinę visų piliečių, kurių gyvenamoji vieta yra Vengrijoje, dalyvavimo rinkimuose registraciją, nustatant savanoriškos registracijos sistemą, kaip būtiną sąlygą asmeniui pasinaudoti balsavimo teise;

| BF. | kadangi tą pačią dieną kaip ir įstatymo dėl rinkimų procedūros projektas, t. y. 2012 m. rugsėjo 18 d., taikant pavienio parlamento nario įstatymo projekto teikimo procedūrą, buvo pateiktas Antrasis Pagrindinio įstatymo dalinis pakeitimas, kuriuo įtvirtinamas rinkėjų registracijos reikalavimas, ir jis patvirtintas 2012 m. spalio 29 d.; |
| --- | --- |

BF.

kadangi tą pačią dieną kaip ir įstatymo dėl rinkimų procedūros projektas, t. y. 2012 m. rugsėjo 18 d., taikant pavienio parlamento nario įstatymo projekto teikimo procedūrą, buvo pateiktas Antrasis Pagrindinio įstatymo dalinis pakeitimas, kuriuo įtvirtinamas rinkėjų registracijos reikalavimas, ir jis patvirtintas 2012 m. spalio 29 d.;

| BG. | kadangi 2012 m. birželio 15 ir 16 d. Venecijos komisija, ESBO ir Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras (ODIHR) parengė bendrą nuomonę dėl įstatymo dėl Vengrijos parlamento narių rinkimų; |
| --- | --- |

BG.

kadangi 2012 m. birželio 15 ir 16 d. Venecijos komisija, ESBO ir Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras (ODIHR) parengė bendrą nuomonę dėl įstatymo dėl Vengrijos parlamento narių rinkimų;

| BH. | kadangi 2012 m. gruodžio 6 d. Respublikos prezidentui pateikus peticiją Konstitucinis teismas nustatė, kad registracijos reikalavimas reiškia nereikalingą Vengrijos gyventojų balsavimo teisių apribojimą ir todėl prieštarauja Konstitucijai; |
| --- | --- |

BH.

kadangi 2012 m. gruodžio 6 d. Respublikos prezidentui pateikus peticiją Konstitucinis teismas nustatė, kad registracijos reikalavimas reiškia nereikalingą Vengrijos gyventojų balsavimo teisių apribojimą ir todėl prieštarauja Konstitucijai;

| BI. | kadangi Konstitucinis teismas, nusprendęs, kad užsienyje gyvenančių piliečių, kaip rinkėjų, registracija yra pagrįsta, savo 2013 m. sausio 4 d. sprendime nustatė, kad galimybės rinkėjams, neturintiems gyvenamosios vietos Vengrijoje, užsiregistruoti panaikinimas yra diskriminacinis ir kad nuostatos, kuriomis rinkimų kampanijos metu politinę reklamą leidžiama skelbti tik valstybinėse žiniasklaidos priemonėse, ir taisyklės, kuriomis draudžiama per šešias rinkimams skirtas dienas skelbti visuomenės nuomonės apklausas, neproporcingai riboja saviraiškos ir spaudos laisvę; |
| --- | --- |

BI.

kadangi Konstitucinis teismas, nusprendęs, kad užsienyje gyvenančių piliečių, kaip rinkėjų, registracija yra pagrįsta, savo 2013 m. sausio 4 d. sprendime nustatė, kad galimybės rinkėjams, neturintiems gyvenamosios vietos Vengrijoje, užsiregistruoti panaikinimas yra diskriminacinis ir kad nuostatos, kuriomis rinkimų kampanijos metu politinę reklamą leidžiama skelbti tik valstybinėse žiniasklaidos priemonėse, ir taisyklės, kuriomis draudžiama per šešias rinkimams skirtas dienas skelbti visuomenės nuomonės apklausas, neproporcingai riboja saviraiškos ir spaudos laisvę;

Žiniasklaidos teisės aktai

| BJ. | kadangi Europos Sąjungos pagrindas – demokratijos vertybės ir teisinės valstybės principai ir todėl ji užtikrina ir skatina saviraiškos ir informacijos laisvę, kaip įtvirtinta Chartijos 11 straipsnyje ir EŽTK 10 straipsnyje, ir kadangi šios teisės apima laisvę reikšti nuomonę ir laisvę gauti ir perduoti informaciją be jokios valstybinių institucijų kontrolės, kišimosi ar spaudimo; |
| --- | --- |

BJ.

kadangi Europos Sąjungos pagrindas – demokratijos vertybės ir teisinės valstybės principai ir todėl ji užtikrina ir skatina saviraiškos ir informacijos laisvę, kaip įtvirtinta Chartijos 11 straipsnyje ir EŽTK 10 straipsnyje, ir kadangi šios teisės apima laisvę reikšti nuomonę ir laisvę gauti ir perduoti informaciją be jokios valstybinių institucijų kontrolės, kišimosi ar spaudimo;

| BK. | kadangi EŽTT nustatė, kad pozityvi valstybių narių pareiga yra užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmą, kaip numatyta EŽTK 10 straipsnyje, ir kadangi konvencijos nuostatos panašios į Chartijos, kuri sudaro acquis communautaire dalį, 11 straipsnio nuostatas; |
| --- | --- |

BK.

kadangi EŽTT nustatė, kad pozityvi valstybių narių pareiga yra užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmą, kaip numatyta EŽTK 10 straipsnyje, ir kadangi konvencijos nuostatos panašios į Chartijos, kuri sudaro acquis communautaire dalį, 11 straipsnio nuostatas;

| BL. | kadangi savarankiška ir stipri viešoji erdvė, pagrįsta nepriklausoma ir pliuralistine žiniasklaida, sudaro reikalingas sąlygas, kuriomis gali klestėti kolektyvinės pilietinės visuomenės laisvės, pvz., susirinkimų ir asociacijų teisė, taip pat individualios laisvės, pvz., saviraiškos teisė, teisė susipažinti su informacija, ir kadangi žurnalistų neturėtų varžyti savininkų, valdytojų ir valdžios spaudimas bei finansiniai grasinimai; |
| --- | --- |

BL.

kadangi savarankiška ir stipri viešoji erdvė, pagrįsta nepriklausoma ir pliuralistine žiniasklaida, sudaro reikalingas sąlygas, kuriomis gali klestėti kolektyvinės pilietinės visuomenės laisvės, pvz., susirinkimų ir asociacijų teisė, taip pat individualios laisvės, pvz., saviraiškos teisė, teisė susipažinti su informacija, ir kadangi žurnalistų neturėtų varžyti savininkų, valdytojų ir valdžios spaudimas bei finansiniai grasinimai;

| BM. | kadangi Europos Taryba ir ESBO, pateikdamos deklaracijas, rezoliucijas, rekomendacijas, nuomones ir pranešimus žiniasklaidos laisvės, pliuralizmo ir koncentracijos temomis, sukūrė svarbų bendrų visos Europos minimalių standartų rinkinį šioje srityje; |
| --- | --- |

BM.

kadangi Europos Taryba ir ESBO, pateikdamos deklaracijas, rezoliucijas, rekomendacijas, nuomones ir pranešimus žiniasklaidos laisvės, pliuralizmo ir koncentracijos temomis, sukūrė svarbų bendrų visos Europos minimalių standartų rinkinį šioje srityje;

| BN. | kadangi valstybės narės yra įsipareigojusios nuolat skatinti ir saugoti nuomonės, saviraiškos, informacijos ir žiniasklaidos laisvę ir kadangi tais atvejais, kai šioms laisvėms gresia rimtas pavojus ar jos pažeidžiamos valstybėje narėje, Sąjunga įsipareigojusi laiku ir veiksmingai įsikišti remdamasi savo Sutartyse ir Chartijoje įtvirtinta kompetencija, kad apsaugotų Europos demokratinę ir pliuralistinę santvarką ir pagrindines teises; |
| --- | --- |

BN.

kadangi valstybės narės yra įsipareigojusios nuolat skatinti ir saugoti nuomonės, saviraiškos, informacijos ir žiniasklaidos laisvę ir kadangi tais atvejais, kai šioms laisvėms gresia rimtas pavojus ar jos pažeidžiamos valstybėje narėje, Sąjunga įsipareigojusi laiku ir veiksmingai įsikišti remdamasi savo Sutartyse ir Chartijoje įtvirtinta kompetencija, kad apsaugotų Europos demokratinę ir pliuralistinę santvarką ir pagrindines teises;

| BO. | kadangi Parlamentas nuolat reiškė savo susirūpinimą dėl žiniasklaidos laisvės, pliuralizmo ir koncentracijos ES ir jos valstybėse narėse; |
| --- | --- |

BO.

kadangi Parlamentas nuolat reiškė savo susirūpinimą dėl žiniasklaidos laisvės, pliuralizmo ir koncentracijos ES ir jos valstybėse narėse;

| BP. | kadangi dėl daugelio Vengrijos žiniasklaidos įstatymo nuostatų kritiką išreiškė Parlamentas ir Komisija, ESBO atstovas žiniasklaidos laisvės klausimais ir Europos Tarybos žmogaus teisių komisaras, taip pat Europos Tarybos generalinis sekretorius, JT specialusis pranešėjas teisės į nuomonės ir žodžio laisvę skatinimo ir apsaugos klausimais ir daugelis tarptautinių ir nacionalinių žurnalistų organizacijų, redaktorių ir leidėjų, žmogaus teisių ir pilietinių laisvių srityje veikiančių NVO ir valstybės narės; |
| --- | --- |

BP.

kadangi dėl daugelio Vengrijos žiniasklaidos įstatymo nuostatų kritiką išreiškė Parlamentas ir Komisija, ESBO atstovas žiniasklaidos laisvės klausimais ir Europos Tarybos žmogaus teisių komisaras, taip pat Europos Tarybos generalinis sekretorius, JT specialusis pranešėjas teisės į nuomonės ir žodžio laisvę skatinimo ir apsaugos klausimais ir daugelis tarptautinių ir nacionalinių žurnalistų organizacijų, redaktorių ir leidėjų, žmogaus teisių ir pilietinių laisvių srityje veikiančių NVO ir valstybės narės;

| BQ. | kadangi kritika daugiausia buvo susijusi su įstatymais, kurie priimti pagal pavienių parlamento narių įstatymų projektų teikimo procedūrą, labai stiprios hierarchijos žiniasklaidos priežiūros struktūra, reguliavimo institucijos pirmininko įgaliojimais, nuostatų, užtikrinančių šios institucijos nepriklausomumą, stoka, plačiomis šios institucijos reguliavimo ir sankcijų skyrimo galiomis, stipriu tam tikrų nuostatų poveikiu programų turiniui, konkrečių žiniasklaidos priemonių šakų reglamentavimo stoka, neskaidriu konkursų licencijoms suteikti procesu, normų neapibrėžtumu, kuris gali būti panaudotas šališkam jų taikymui ir vykdymui; |
| --- | --- |

BQ.

kadangi kritika daugiausia buvo susijusi su įstatymais, kurie priimti pagal pavienių parlamento narių įstatymų projektų teikimo procedūrą, labai stiprios hierarchijos žiniasklaidos priežiūros struktūra, reguliavimo institucijos pirmininko įgaliojimais, nuostatų, užtikrinančių šios institucijos nepriklausomumą, stoka, plačiomis šios institucijos reguliavimo ir sankcijų skyrimo galiomis, stipriu tam tikrų nuostatų poveikiu programų turiniui, konkrečių žiniasklaidos priemonių šakų reglamentavimo stoka, neskaidriu konkursų licencijoms suteikti procesu, normų neapibrėžtumu, kuris gali būti panaudotas šališkam jų taikymui ir vykdymui;

| BR. | kadangi savo 2011 m. kovo 10 d. rezoliucijoje dėl Vengrijos žiniasklaidos įstatymo Parlamentas pabrėžė, kad Vengrijos žiniasklaidos įstatymo galiojimas turėtų būti skubiai sustabdytas ir jis turėtų būti peržiūrėtas atsižvelgiant į Komisijos, ESBO ir Europos Tarybos pastabas ir pasiūlymus, ir kadangi Parlamentas paragino Komisiją toliau atidžiai stebėti ir vertinti iš dalies pakeisto Vengrijos žiniasklaidos įstatymo atitiktį Europos teisės aktams ir ypač Chartijai; |
| --- | --- |

BR.

kadangi savo 2011 m. kovo 10 d. rezoliucijoje dėl Vengrijos žiniasklaidos įstatymo Parlamentas pabrėžė, kad Vengrijos žiniasklaidos įstatymo galiojimas turėtų būti skubiai sustabdytas ir jis turėtų būti peržiūrėtas atsižvelgiant į Komisijos, ESBO ir Europos Tarybos pastabas ir pasiūlymus, ir kadangi Parlamentas paragino Komisiją toliau atidžiai stebėti ir vertinti iš dalies pakeisto Vengrijos žiniasklaidos įstatymo atitiktį Europos teisės aktams ir ypač Chartijai;

| BS. | kadangi Europos Tarybos žmogaus teisių komisaras pabrėžė, kad būtina keisti teisės aktus siekiant užkirsti kelią žiniasklaidos laisvės suvaržymui, pavyzdžiui, nurodymams, kokia informacija ir žinių pranešimai turi būti pateikiami įvairiomis žiniasklaidos priemonėmis, sankcijų žiniasklaidos priemonėms nustatymui, spaudos laisvės prevenciniams apribojimams per registravimo reikalavimus bei žurnalistų informacijos šaltinių apsaugos išimtims, ir kadangi, kalbant apie žiniasklaidos nepriklausomumą ir pliuralizmą, jis pabrėžė būtinybę spręsti tokias problemas kaip susilpnintos konstitucinės pliuralizmo garantijos, žiniasklaidos reguliavimo institucijų nepriklausomumo stoka, taip pat apsaugos priemonių, užtikrinančių visuomeninio transliuotojo nepriklausomumą, trūkumas ir veiksmingų nacionalinių teisių gynimo priemonių, skirtų žiniasklaidos subjektams, kuriems skiriami Žiniasklaidos tarybos sprendimai, trūkumas; |
| --- | --- |

BS.

kadangi Europos Tarybos žmogaus teisių komisaras pabrėžė, kad būtina keisti teisės aktus siekiant užkirsti kelią žiniasklaidos laisvės suvaržymui, pavyzdžiui, nurodymams, kokia informacija ir žinių pranešimai turi būti pateikiami įvairiomis žiniasklaidos priemonėmis, sankcijų žiniasklaidos priemonėms nustatymui, spaudos laisvės prevenciniams apribojimams per registravimo reikalavimus bei žurnalistų informacijos šaltinių apsaugos išimtims, ir kadangi, kalbant apie žiniasklaidos nepriklausomumą ir pliuralizmą, jis pabrėžė būtinybę spręsti tokias problemas kaip susilpnintos konstitucinės pliuralizmo garantijos, žiniasklaidos reguliavimo institucijų nepriklausomumo stoka, taip pat apsaugos priemonių, užtikrinančių visuomeninio transliuotojo nepriklausomumą, trūkumas ir veiksmingų nacionalinių teisių gynimo priemonių, skirtų žiniasklaidos subjektams, kuriems skiriami Žiniasklaidos tarybos sprendimai, trūkumas;

| BT. | kadangi Komisija išreiškė susirūpinimą dėl Vengrijos žiniasklaidos įstatymo suderinamumo su Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva ir apskritai su acquis communautaire, ypač kalbant apie subalansuoto informacijos teikimo reikalavimą, taikomą visiems audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjams, ir iškėlė abejonių dėl šio įstatymo suderinamumo su proporcingumo principu bei pagarba pagrindinėms saviraiškos ir informacijos teisėms, įtvirtintoms Pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnyje, taip pat su kilmės šalies principu ir registravimo reikalavimais, ir kadangi 2011 m. kovo mėn. po derybų su Komisija Vengrijos parlamentas iš dalies pakeitė įstatymą, atsižvelgdamas į Komisijos nurodytus aspektus; |
| --- | --- |

BT.

kadangi Komisija išreiškė susirūpinimą dėl Vengrijos žiniasklaidos įstatymo suderinamumo su Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva ir apskritai su acquis communautaire, ypač kalbant apie subalansuoto informacijos teikimo reikalavimą, taikomą visiems audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjams, ir iškėlė abejonių dėl šio įstatymo suderinamumo su proporcingumo principu bei pagarba pagrindinėms saviraiškos ir informacijos teisėms, įtvirtintoms Pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnyje, taip pat su kilmės šalies principu ir registravimo reikalavimais, ir kadangi 2011 m. kovo mėn. po derybų su Komisija Vengrijos parlamentas iš dalies pakeitė įstatymą, atsižvelgdamas į Komisijos nurodytus aspektus;

| BU. | kadangi ESBO išreiškė rimtų abejonių dėl Vengrijos teisės aktų teritorinės ir materialinės taikymo srities, politiškai homogeninės Žiniasklaidos institucijos ir Žiniasklaidos tarybos sudėties, nustatytų neproporcingų baudų, automatiško nuobaudų taikymo sustabdymo procedūros nebuvimo tais atvejais, kai prieš Žiniasklaidos tarybos nustatytą sprendimą pateiktas apeliacinis skundas teismui, žurnalistinių šaltinių konfidencialumo principo pažeidimo ir šeimos vertybių apsaugos; |
| --- | --- |

BU.

kadangi ESBO išreiškė rimtų abejonių dėl Vengrijos teisės aktų teritorinės ir materialinės taikymo srities, politiškai homogeninės Žiniasklaidos institucijos ir Žiniasklaidos tarybos sudėties, nustatytų neproporcingų baudų, automatiško nuobaudų taikymo sustabdymo procedūros nebuvimo tais atvejais, kai prieš Žiniasklaidos tarybos nustatytą sprendimą pateiktas apeliacinis skundas teismui, žurnalistinių šaltinių konfidencialumo principo pažeidimo ir šeimos vertybių apsaugos;

| BV. | kadangi ESBO rekomendacijose (7) buvo pasiūlyta iš įstatymų pašalinti teisinį reikalavimą dėl subalansuoto informacijos teikimo ir kitus nurodymus dėl turinio, užtikrinti redaktorių nepriklausomumą, užtikrinti, kad skirtingoms žiniasklaidos rūšims (spaudai, radijui ir televizijai bei internetui) būtų taikomos skirtingos taisyklės, pašalinti perteklinius registravimo reikalavimus, užtikrinti, kad reguliavimo institucija būtų nepriklausoma ir kompetentinga, užtikrinti, kad vykstant žiniasklaidos sektorių valdančių organų skyrimo procesui būtų laikomasi pliuralizmo ir objektyvumo principų, nepriskirti spaudos priemonių reguliavimo institucijos jurisdikcijai ir veiksmingai skatinti savireguliaciją; |
| --- | --- |

BV.

kadangi ESBO rekomendacijose (7) buvo pasiūlyta iš įstatymų pašalinti teisinį reikalavimą dėl subalansuoto informacijos teikimo ir kitus nurodymus dėl turinio, užtikrinti redaktorių nepriklausomumą, užtikrinti, kad skirtingoms žiniasklaidos rūšims (spaudai, radijui ir televizijai bei internetui) būtų taikomos skirtingos taisyklės, pašalinti perteklinius registravimo reikalavimus, užtikrinti, kad reguliavimo institucija būtų nepriklausoma ir kompetentinga, užtikrinti, kad vykstant žiniasklaidos sektorių valdančių organų skyrimo procesui būtų laikomasi pliuralizmo ir objektyvumo principų, nepriskirti spaudos priemonių reguliavimo institucijos jurisdikcijai ir veiksmingai skatinti savireguliaciją;

| BW. | kadangi, nepaisant to, kad 2011 m. po derybų su Europos Komisija ir 2012 m. gegužės mėn. po 2011 m. gruodžio mėn. Konstitucinio teismo sprendimo, kuriuo keletas nuostatų, susijusių su spaudos priemonių turinio reguliavimu, žurnalistų informacijos šaltinių apsauga, duomenų teikimo reikalavimu ir Žiniasklaidos ir telekomunikacijų komisaro institucija, pripažįstamos prieštaraujančiomis Konstitucijai, buvo priimti įstatymų daliniai pakeitimai, ESBO atstovas žiniasklaidos laisvės klausimais pareiškė, kad keli daliniai pakeitimai buvo pateikti ir patvirtinti skubos tvarka, nepasitarus su suinteresuotosiomis šalimis, ir kad nebuvo patobulinti esminiai įstatymo elementai, ypač dėl Žiniasklaidos institucijos ir Žiniasklaidos tarybos pirmininko ir narių skyrimo, jų įgaliojimų dėl radijo ir televizijos priemonių turinio, didelių baudų skyrimo, taip pat dėl nesamų apsaugos priemonių visuomeninių transliuotojų finansiniam ir redaktorių saugumui užtikrinti; |
| --- | --- |

BW.

kadangi, nepaisant to, kad 2011 m. po derybų su Europos Komisija ir 2012 m. gegužės mėn. po 2011 m. gruodžio mėn. Konstitucinio teismo sprendimo, kuriuo keletas nuostatų, susijusių su spaudos priemonių turinio reguliavimu, žurnalistų informacijos šaltinių apsauga, duomenų teikimo reikalavimu ir Žiniasklaidos ir telekomunikacijų komisaro institucija, pripažįstamos prieštaraujančiomis Konstitucijai, buvo priimti įstatymų daliniai pakeitimai, ESBO atstovas žiniasklaidos laisvės klausimais pareiškė, kad keli daliniai pakeitimai buvo pateikti ir patvirtinti skubos tvarka, nepasitarus su suinteresuotosiomis šalimis, ir kad nebuvo patobulinti esminiai įstatymo elementai, ypač dėl Žiniasklaidos institucijos ir Žiniasklaidos tarybos pirmininko ir narių skyrimo, jų įgaliojimų dėl radijo ir televizijos priemonių turinio, didelių baudų skyrimo, taip pat dėl nesamų apsaugos priemonių visuomeninių transliuotojų finansiniam ir redaktorių saugumui užtikrinti;

| BX. | kadangi, nors 2011 m. kovo mėn. priimti su žiniasklaida susijusių teisės aktų pakeitimai įvertinti palankiai, JT specialusis pranešėjas teisės į nuomonės ir žodžio laisvę skatinimo ir apsaugos klausimais pabrėžė būtinybę spręsti likusius nerimą keliančius klausimus, susijusius su žiniasklaidos turinio reguliavimu, nepakankamomis garantijomis, kad būtų užtikrintas Žiniasklaidos tarnybos nepriklausomumas ir nešališkumas, per didelėmis baudomis ir kitomis administracinėmis sankcijomis, žiniasklaidos įstatymo taikymu visoms žiniasklaidos rūšims, įskaitant spaudą ir internetą, registravimo reikalavimais ir nepakankama žurnalistų informacijos šaltinių apsauga; |
| --- | --- |

BX.

kadangi, nors 2011 m. kovo mėn. priimti su žiniasklaida susijusių teisės aktų pakeitimai įvertinti palankiai, JT specialusis pranešėjas teisės į nuomonės ir žodžio laisvę skatinimo ir apsaugos klausimais pabrėžė būtinybę spręsti likusius nerimą keliančius klausimus, susijusius su žiniasklaidos turinio reguliavimu, nepakankamomis garantijomis, kad būtų užtikrintas Žiniasklaidos tarnybos nepriklausomumas ir nešališkumas, per didelėmis baudomis ir kitomis administracinėmis sankcijomis, žiniasklaidos įstatymo taikymu visoms žiniasklaidos rūšims, įskaitant spaudą ir internetą, registravimo reikalavimais ir nepakankama žurnalistų informacijos šaltinių apsauga;

| BY. | kadangi Europos Tarybos ekspertų pateiktoje analizėje (8) (kurioje buvo įvertinta žiniasklaidos įstatymų su 2012 m. siūlytais pakeitimais atitiktis Europos Tarybos dokumentams, kuriais nustatomi žiniasklaidos ir žodžio laisvės standartai) rekomenduojama atidžiai peržiūrėti, patikslinti ir tam tikrais atvejais panaikinti konkrečias nuostatas dėl registravimo ir skaidrumo, turinio reguliavimo, žinių pranešimo prievolių, informacijos šaltinių apsaugos, visuomeninės žiniasklaidos priemonių ir reguliavimo institucijų; |
| --- | --- |

BY.

kadangi Europos Tarybos ekspertų pateiktoje analizėje (8) (kurioje buvo įvertinta žiniasklaidos įstatymų su 2012 m. siūlytais pakeitimais atitiktis Europos Tarybos dokumentams, kuriais nustatomi žiniasklaidos ir žodžio laisvės standartai) rekomenduojama atidžiai peržiūrėti, patikslinti ir tam tikrais atvejais panaikinti konkrečias nuostatas dėl registravimo ir skaidrumo, turinio reguliavimo, žinių pranešimo prievolių, informacijos šaltinių apsaugos, visuomeninės žiniasklaidos priemonių ir reguliavimo institucijų;

| BZ. | kadangi po ES ir Europos Tarybos generalinio sekretoriaus dialogo pasikeičiant laiškais ir per ekspertų susitikimus 2013 m. vasario mėn. buvo atlikti papildomi teisės aktų daliniai pakeitimai siekiant sustiprinti ir užtikrinti žiniasklaidos reguliavimo institucijų nepriklausomumą, ypač taisyklių, susijusių su Nacionalinės žiniasklaidos ir informacinių ryšių institucijos pirmininko ir Žiniasklaidos tarybos pirmininko skyrimo ir rinkimų sąlygomis bei su atitinkamai kandidatų teikimo procedūra, skiriančiuoju asmeniu ir pakartotiniu skyrimu; |
| --- | --- |

BZ.

kadangi po ES ir Europos Tarybos generalinio sekretoriaus dialogo pasikeičiant laiškais ir per ekspertų susitikimus 2013 m. vasario mėn. buvo atlikti papildomi teisės aktų daliniai pakeitimai siekiant sustiprinti ir užtikrinti žiniasklaidos reguliavimo institucijų nepriklausomumą, ypač taisyklių, susijusių su Nacionalinės žiniasklaidos ir informacinių ryšių institucijos pirmininko ir Žiniasklaidos tarybos pirmininko skyrimo ir rinkimų sąlygomis bei su atitinkamai kandidatų teikimo procedūra, skiriančiuoju asmeniu ir pakartotiniu skyrimu;

| CA. | kadangi Vengrijos valdžios institucijos informavo apie ketinimą persvarstyti taisykles, kuriomis ribojama politinė agitacija per rinkimų kampaniją; kadangi Vengrijos vyriausybė konsultuojasi su Europos Komisija politinės agitacijos klausimu; kadangi vis dėlto Ketvirtuoju daliniu pakeitimu nustatomas platus ir galimai neapibrėžtas draudimas, susijęs su pareiškimais, kuriais siekiama įžeisti grupių, įskaitant Vengrijos tautą, orumą, ir kadangi šis draudimas gali būti naudojamas siekiant savavališkai daryti poveikį žodžio laisvei ir gali turėti gąsdinamąjį poveikį žurnalistams, menininkams ir kt.; |
| --- | --- |

CA.

kadangi Vengrijos valdžios institucijos informavo apie ketinimą persvarstyti taisykles, kuriomis ribojama politinė agitacija per rinkimų kampaniją; kadangi Vengrijos vyriausybė konsultuojasi su Europos Komisija politinės agitacijos klausimu; kadangi vis dėlto Ketvirtuoju daliniu pakeitimu nustatomas platus ir galimai neapibrėžtas draudimas, susijęs su pareiškimais, kuriais siekiama įžeisti grupių, įskaitant Vengrijos tautą, orumą, ir kadangi šis draudimas gali būti naudojamas siekiant savavališkai daryti poveikį žodžio laisvei ir gali turėti gąsdinamąjį poveikį žurnalistams, menininkams ir kt.;

| CB. | kadangi Nacionalinės žiniasklaidos ir informacinių ryšių institucija ir Žiniasklaidos taryba neįvertino teisės akto poveikio žurnalistikos kokybei, redaktorių laisvei ir žurnalistų darbo sąlygų kokybei; |
| --- | --- |

CB.

kadangi Nacionalinės žiniasklaidos ir informacinių ryšių institucija ir Žiniasklaidos taryba neįvertino teisės akto poveikio žurnalistikos kokybei, redaktorių laisvei ir žurnalistų darbo sąlygų kokybei;

Pagarba mažumoms priklausančių asmenų teisėms

| CC. | kadangi ES sutarties 2 straipsnyje, be kitų vertybių, aiškiai nurodoma pagarba mažumoms priklausančių asmenų teisėms ir kadangi Sąjunga yra įsipareigojusi propaguoti šias vertybes ir kovoti su socialine atskirtimi, rasizmu, antisemitizmu ir diskriminacija; |
| --- | --- |

CC.

kadangi ES sutarties 2 straipsnyje, be kitų vertybių, aiškiai nurodoma pagarba mažumoms priklausančių asmenų teisėms ir kadangi Sąjunga yra įsipareigojusi propaguoti šias vertybes ir kovoti su socialine atskirtimi, rasizmu, antisemitizmu ir diskriminacija;

| CD. | kadangi teisė nebūti diskriminuojamam yra viena iš Chartijos 21 straipsnyje įtvirtintų pagrindinių teisių; |
| --- | --- |

CD.

kadangi teisė nebūti diskriminuojamam yra viena iš Chartijos 21 straipsnyje įtvirtintų pagrindinių teisių;

| CE. | kadangi valstybių narių atsakomybė užtikrinti, kad būtų gerbiamos visų asmenų pagrindinės teisės, neatsižvelgiant į jų etninę kilmę ar tikėjimą, apima visus viešojo administravimo lygmenis, taip pat ir teisėsaugos institucijas, ir reiškia aktyvų tolerancijos skatinimą ir griežtą tokių reiškinių, kaip smurtas dėl rasės, antisemitiniai ir prieš romus nukreipti neapykantą kurstantys pareiškimai, visų pirma oficialiuose ar viešuose forumuose, įskaitant Vengrijos parlamentą, pasmerkimą; |
| --- | --- |

CE.

kadangi valstybių narių atsakomybė užtikrinti, kad būtų gerbiamos visų asmenų pagrindinės teisės, neatsižvelgiant į jų etninę kilmę ar tikėjimą, apima visus viešojo administravimo lygmenis, taip pat ir teisėsaugos institucijas, ir reiškia aktyvų tolerancijos skatinimą ir griežtą tokių reiškinių, kaip smurtas dėl rasės, antisemitiniai ir prieš romus nukreipti neapykantą kurstantys pareiškimai, visų pirma oficialiuose ar viešuose forumuose, įskaitant Vengrijos parlamentą, pasmerkimą;

| CF. | kadangi dėl teisėsaugos institucijų reakcijos stokos rasinių nusikaltimų atvejais (9) nepasitikima policijos pajėgomis; |
| --- | --- |

CF.

kadangi dėl teisėsaugos institucijų reakcijos stokos rasinių nusikaltimų atvejais (9) nepasitikima policijos pajėgomis;

| CG. | kadangi reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Vengrijos parlamentas priėmė teisės aktų baudžiamosios ir civilinės teisės srityse, siekdamas kovoti su rasinio nepakantumo propagavimu ir neapykantą kurstančiais pareiškimais; |
| --- | --- |

CG.

kadangi reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Vengrijos parlamentas priėmė teisės aktų baudžiamosios ir civilinės teisės srityse, siekdamas kovoti su rasinio nepakantumo propagavimu ir neapykantą kurstančiais pareiškimais;

| CH. | kadangi, nors netolerancija romų ir žydų bendruomenių nariams nėra tik su Vengrija susijusi problema ir kadangi kitos valstybės narės patenka į tokią pat keblią padėtį, po pastarojo meto įvykių susirūpinta dažnesniais prieš romus nukreiptų ir antisemitinę neapykantą kurstančių pareiškimų atvejais Vengrijoje; |
| --- | --- |

CH.

kadangi, nors netolerancija romų ir žydų bendruomenių nariams nėra tik su Vengrija susijusi problema ir kadangi kitos valstybės narės patenka į tokią pat keblią padėtį, po pastarojo meto įvykių susirūpinta dažnesniais prieš romus nukreiptų ir antisemitinę neapykantą kurstančių pareiškimų atvejais Vengrijoje;

| CI. | kadangi dėl apmokestinimo ir pensijų sistemos sričių teisės aktų įgyvendinimo atgaline data labai padidėjo socialinis pažeidžiamumas ir skurdas, o tai ne tik kelia didelį nerimą tarp gyventojų, bet ir pažeidžia privačias nuosavybės teises bei suvaržo pagrindines piliečių laisves; |
| --- | --- |

CI.

kadangi dėl apmokestinimo ir pensijų sistemos sričių teisės aktų įgyvendinimo atgaline data labai padidėjo socialinis pažeidžiamumas ir skurdas, o tai ne tik kelia didelį nerimą tarp gyventojų, bet ir pažeidžia privačias nuosavybės teises bei suvaržo pagrindines piliečių laisves;

Religijos ar tikėjimo laisvė ir bažnyčių pripažinimas

| CJ. | kadangi minties, sąžinės ir religijos laisvė, įtvirtinta EŽTK 9 straipsnyje ir Chartijos 10 straipsnyje, yra vienas iš demokratinės visuomenės pagrindų, ir kadangi šiuo atžvilgiu valstybė turėtų atlikti neutralaus ir nešališko teisės išpažinti įvairias religijas, tikėjimus ir laikytis įvairių įsitikinimų užtikrintojo vaidmenį; |
| --- | --- |

CJ.

kadangi minties, sąžinės ir religijos laisvė, įtvirtinta EŽTK 9 straipsnyje ir Chartijos 10 straipsnyje, yra vienas iš demokratinės visuomenės pagrindų, ir kadangi šiuo atžvilgiu valstybė turėtų atlikti neutralaus ir nešališko teisės išpažinti įvairias religijas, tikėjimus ir laikytis įvairių įsitikinimų užtikrintojo vaidmenį;

| CK. | kadangi Bažnyčių įstatymu nustatyta nauja religinių asociacijų ir bažnyčių Vengrijoje reglamentavimo teisinė tvarka, pagal kurią priimti bažnyčių pripažinimo reikalavimai ir toks pripažinimas galimas tik esant išankstiniam parlamento patvirtinimui dviejų trečdalių balsų dauguma; |
| --- | --- |

CK.

kadangi Bažnyčių įstatymu nustatyta nauja religinių asociacijų ir bažnyčių Vengrijoje reglamentavimo teisinė tvarka, pagal kurią priimti bažnyčių pripažinimo reikalavimai ir toks pripažinimas galimas tik esant išankstiniam parlamento patvirtinimui dviejų trečdalių balsų dauguma;

| CL. | kadangi Bažnyčių įstatyme nurodytas įpareigojimas gauti parlamento pripažinimą norint įsteigti bažnyčią Venecijos komisijos (10) buvo laikomas religijos laisvės apribojimu; |
| --- | --- |

CL.

kadangi Bažnyčių įstatyme nurodytas įpareigojimas gauti parlamento pripažinimą norint įsteigti bažnyčią Venecijos komisijos (10) buvo laikomas religijos laisvės apribojimu;

| CM. | kadangi atgaline data įsigaliojus Bažnyčių įstatymo nuostatoms daugiau nei 300 įregistruotų bažnyčių prarado savo kaip bažnyčios teisinį statusą; |
| --- | --- |

CM.

kadangi atgaline data įsigaliojus Bažnyčių įstatymo nuostatoms daugiau nei 300 įregistruotų bažnyčių prarado savo kaip bažnyčios teisinį statusą;

| CN. | kadangi kelių religinių bendruomenių ir Vengrijos pagrindinių teisių komisaro prašymu Konstitucinis teismas išnagrinėjo Bažnyčių įstatymo nuostatų atitiktį Konstitucijai ir savo 2013 m. vasario 26 d. sprendime Nr. 6/2013 paskelbė kai kurias jų prieštaraujančiomis Konstitucijai ir anuliavo jas atgaline data; |
| --- | --- |

CN.

kadangi kelių religinių bendruomenių ir Vengrijos pagrindinių teisių komisaro prašymu Konstitucinis teismas išnagrinėjo Bažnyčių įstatymo nuostatų atitiktį Konstitucijai ir savo 2013 m. vasario 26 d. sprendime Nr. 6/2013 paskelbė kai kurias jų prieštaraujančiomis Konstitucijai ir anuliavo jas atgaline data;

| CO. | kadangi minėtame sprendime Konstitucinis teismas, nesvarstydamas parlamento teisės nurodyti esmines sąlygas bažnyčiai pripažinti, laikėsi nuomonės, kad dėl bažnyčios statuso pripažinimo balsuojant parlamente gali būti priimti politiškai šališki sprendimai, ir kadangi Konstitucinis teismas paskelbė, kad įstatyme nenurodytas joks įpareigojimas pateikti išsamų sprendimo, pagal kurį atmetamas bažnyčios statuso pripažinimas, pagrindimą, kad parlamento veiksmams nenustatomi jokie terminai ir kad įstatymu neužtikrinama galimybė taikyti veiksmingas teisės gynimo priemones tais atvejais, kai bažnyčios statuso pripažinimas atmetamas arba nepriimama jokio sprendimo; |
| --- | --- |

CO.

kadangi minėtame sprendime Konstitucinis teismas, nesvarstydamas parlamento teisės nurodyti esmines sąlygas bažnyčiai pripažinti, laikėsi nuomonės, kad dėl bažnyčios statuso pripažinimo balsuojant parlamente gali būti priimti politiškai šališki sprendimai, ir kadangi Konstitucinis teismas paskelbė, kad įstatyme nenurodytas joks įpareigojimas pateikti išsamų sprendimo, pagal kurį atmetamas bažnyčios statuso pripažinimas, pagrindimą, kad parlamento veiksmams nenustatomi jokie terminai ir kad įstatymu neužtikrinama galimybė taikyti veiksmingas teisės gynimo priemones tais atvejais, kai bažnyčios statuso pripažinimas atmetamas arba nepriimama jokio sprendimo;

| CP. | kadangi Ketvirtuoju Pagrindinio įstatymo daliniu pakeitimu, patvirtintu praėjus dviems savaitėms nuo Konstitucinio teismo sprendimo, iš dalies pakeistas Pagrindinio įstatymo VII straipsnis ir konstituciniu lygmeniu įtvirtinti parlamento įgaliojimai priimti konstitucinius įstatymus siekiant pripažinti tam tikras į religinę veiklą įsitraukusias organizacijas kaip bažnyčias, taip ignoruojant Konstitucinio teismo sprendimą; |
| --- | --- |

CP.

kadangi Ketvirtuoju Pagrindinio įstatymo daliniu pakeitimu, patvirtintu praėjus dviems savaitėms nuo Konstitucinio teismo sprendimo, iš dalies pakeistas Pagrindinio įstatymo VII straipsnis ir konstituciniu lygmeniu įtvirtinti parlamento įgaliojimai priimti konstitucinius įstatymus siekiant pripažinti tam tikras į religinę veiklą įsitraukusias organizacijas kaip bažnyčias, taip ignoruojant Konstitucinio teismo sprendimą;

II.   
  Vertinimas

Vengrijos Pagrindinis įstatymas ir jo įgyvendinimas

| 1. | primena, kad teisėtumo užtikrinimas, įskaitant skaidrų, atskaitingą ir demokratinį įstatymų bei Pagrindinio įstatymo priėmimo procesą, ir stiprios atstovaujamosios demokratijos sistemos, grindžiamos laisvais rinkimais ir gerbiančios opozicijos teises, užtikrinimas yra pagrindiniai demokratijos ir teisinės valstybės koncepcijų aspektai, įtvirtinti ES sutarties 2 straipsnyje, kuriame numatyta, kad „Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Šios vertybės yra bendros valstybėms narėms, gyvenančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė“, kaip nustatyta taip pat ir Europos Sąjungos sutarties ir Chartijos preambulėse; apgailestauja, kad kalbant apie Europos pagrindinių vertybių apsaugą praeityje ES institucijos ne visada galėjo laikytis savo pačių standartų; todėl pabrėžia jų ypatingą atsakomybę siekti, kad Sąjungos lygmeniu ir valstybėse narėse būtų gerbiamos ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintos Europos pagrindinės teisės; |
| --- | --- |

1.

primena, kad teisėtumo užtikrinimas, įskaitant skaidrų, atskaitingą ir demokratinį įstatymų bei Pagrindinio įstatymo priėmimo procesą, ir stiprios atstovaujamosios demokratijos sistemos, grindžiamos laisvais rinkimais ir gerbiančios opozicijos teises, užtikrinimas yra pagrindiniai demokratijos ir teisinės valstybės koncepcijų aspektai, įtvirtinti ES sutarties 2 straipsnyje, kuriame numatyta, kad „Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Šios vertybės yra bendros valstybėms narėms, gyvenančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė“, kaip nustatyta taip pat ir Europos Sąjungos sutarties ir Chartijos preambulėse; apgailestauja, kad kalbant apie Europos pagrindinių vertybių apsaugą praeityje ES institucijos ne visada galėjo laikytis savo pačių standartų; todėl pabrėžia jų ypatingą atsakomybę siekti, kad Sąjungos lygmeniu ir valstybėse narėse būtų gerbiamos ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintos Europos pagrindinės teisės;

| 2. | griežtai pakartoja, kad, nors naujos konstitucijos rengimas ir priėmimas priklauso valstybių narių kompetencijai, valstybėms narėms ir ES tenka atsakomybė užtikrinti, kad konstitucinės procedūros ir konstitucijų turinys atitiktų įsipareigojimus, valstybės narės prisiimtus pagal Stojimo į Europos Sąjungą sutartis, t. y. laikytis Sąjungos, Chartijos ir EŽTK bendrų vertybių; |
| --- | --- |

2.

griežtai pakartoja, kad, nors naujos konstitucijos rengimas ir priėmimas priklauso valstybių narių kompetencijai, valstybėms narėms ir ES tenka atsakomybė užtikrinti, kad konstitucinės procedūros ir konstitucijų turinys atitiktų įsipareigojimus, valstybės narės prisiimtus pagal Stojimo į Europos Sąjungą sutartis, t. y. laikytis Sąjungos, Chartijos ir EŽTK bendrų vertybių;

| 3. | apgailestauja dėl to, kad rengiant ir tvirtinant Vengrijos Pagrindinį įstatymą trūko skaidrumo, atvirumo ir įtraukties bei galiausiai bendro sutarimo, kurio buvo galima tikėtis vykstant moderniam demokratiškam pagrindinio teisės akto leidybos procesui, taip susilpninant paties Pagrindinio įstatymo teisėtumą; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja dėl to, kad rengiant ir tvirtinant Vengrijos Pagrindinį įstatymą trūko skaidrumo, atvirumo ir įtraukties bei galiausiai bendro sutarimo, kurio buvo galima tikėtis vykstant moderniam demokratiškam pagrindinio teisės akto leidybos procesui, taip susilpninant paties Pagrindinio įstatymo teisėtumą;

| 4. | atkreipia dėmesį į minėtą 2012 m. gruodžio 28 d. Konstitucinio teismo sprendimą, pagal kurį teigiama, kad Pagrindinio įstatymo pereinamojo laikotarpio nuostatomis priimdamas keletą nuolatinių ir bendrųjų taisyklių Vengrijos parlamentas viršijo savo teisinius įgaliojimus, ir kuriame, be kita to, nurodoma, kad „steigiamosios valdžios užduotis ir pareiga – išaiškinti padėtį, kuri susiklostė po dalinio panaikinimo. Parlamentas turi nustatyti akivaizdžią ir aiškią teisinę padėtį“; taip pat pabrėžiama, jog tai nereiškia, kad panaikintos nuostatos be jokios atrankos turi būti automatiškai įtraukiamos į Pagrindinį įstatymą, kadangi parlamentas „turi persvarstyti panaikintų nepereinamojo laikotarpio nuostatų temines sritis ir nuspręsti, kurie klausimai turėtų būti pakartotinai reglamentuoti ir kokio lygmens teisiniais šaltiniais. Parlamentas taip pat privalo atrinkti, kurios nuostatos, susijusios su pakartotinai reglamentuotinais klausimais, turi būti įtrauktos į Pagrindinį įstatymą ir kurios nustatomos parlamento priimamais įstatymais“; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į minėtą 2012 m. gruodžio 28 d. Konstitucinio teismo sprendimą, pagal kurį teigiama, kad Pagrindinio įstatymo pereinamojo laikotarpio nuostatomis priimdamas keletą nuolatinių ir bendrųjų taisyklių Vengrijos parlamentas viršijo savo teisinius įgaliojimus, ir kuriame, be kita to, nurodoma, kad „steigiamosios valdžios užduotis ir pareiga – išaiškinti padėtį, kuri susiklostė po dalinio panaikinimo. Parlamentas turi nustatyti akivaizdžią ir aiškią teisinę padėtį“; taip pat pabrėžiama, jog tai nereiškia, kad panaikintos nuostatos be jokios atrankos turi būti automatiškai įtraukiamos į Pagrindinį įstatymą, kadangi parlamentas „turi persvarstyti panaikintų nepereinamojo laikotarpio nuostatų temines sritis ir nuspręsti, kurie klausimai turėtų būti pakartotinai reglamentuoti ir kokio lygmens teisiniais šaltiniais. Parlamentas taip pat privalo atrinkti, kurios nuostatos, susijusios su pakartotinai reglamentuotinais klausimais, turi būti įtrauktos į Pagrindinį įstatymą ir kurios nustatomos parlamento priimamais įstatymais“;

| 5. | griežtai kritikuoja Ketvirtojo Pagrindinio įstatymo dalinio pakeitimo nuostatas, kurios užkerta kelią Pagrindinio įstatymo viršenybei, į jo tekstą pakartotinai įtraukiant tam tikras taisykles, kurias anksčiau Konstitucinis teismas pripažino prieštaraujančiomis Konstitucijai, t. y. dėl procedūrinių ar esminių priežasčių nesuderinamomis su Pagrindiniu įstatymu; |
| --- | --- |

5.

griežtai kritikuoja Ketvirtojo Pagrindinio įstatymo dalinio pakeitimo nuostatas, kurios užkerta kelią Pagrindinio įstatymo viršenybei, į jo tekstą pakartotinai įtraukiant tam tikras taisykles, kurias anksčiau Konstitucinis teismas pripažino prieštaraujančiomis Konstitucijai, t. y. dėl procedūrinių ar esminių priežasčių nesuderinamomis su Pagrindiniu įstatymu;

| 6. | primena, kad minėtame 2012 m. gruodžio 28 d. sprendime Konstitucinis teismas priėmė aiškų nutarimą dėl esminių ir procedūrinių konstitucingumo standartų, pareikšdamas, kad: „Demokratinių teisinių valstybių konstitucijose įtvirtinti nuoseklūs esminiai ir procedūriniai standartai ir reikalavimai. Esminiai ir procedūriniai konstituciniai reikalavimai negali būti žemesni Pagrindinio įstatymo galiojimo laikotarpiu, nei jie buvo Konstitucijos (įstatymo) galiojimo laikotarpiu. Konstitucinės teisinės valstybės reikalavimai ir toliau yra nuosekliai šiuo metu įgyvendinami reikalavimai ir yra programos ateičiai. Konstitucinė teisinė valstybė yra nuoseklių vertybių, principų ir garantijų sistema“; mano, kad toks aiškus ir orus pareiškimas galioja Europos Sąjungai ir visoms jos valstybėms narėms; |
| --- | --- |

6.

primena, kad minėtame 2012 m. gruodžio 28 d. sprendime Konstitucinis teismas priėmė aiškų nutarimą dėl esminių ir procedūrinių konstitucingumo standartų, pareikšdamas, kad: „Demokratinių teisinių valstybių konstitucijose įtvirtinti nuoseklūs esminiai ir procedūriniai standartai ir reikalavimai. Esminiai ir procedūriniai konstituciniai reikalavimai negali būti žemesni Pagrindinio įstatymo galiojimo laikotarpiu, nei jie buvo Konstitucijos (įstatymo) galiojimo laikotarpiu. Konstitucinės teisinės valstybės reikalavimai ir toliau yra nuosekliai šiuo metu įgyvendinami reikalavimai ir yra programos ateičiai. Konstitucinė teisinė valstybė yra nuoseklių vertybių, principų ir garantijų sistema“; mano, kad toks aiškus ir orus pareiškimas galioja Europos Sąjungai ir visoms jos valstybėms narėms;

| 7. | primena, kad Sąjungos bendroms vertybėms, t. y. demokratijai ir teisinės valstybės principams, reikalinga tvirta atstovaujamosios demokratijos sistema, grindžiama laisvais rinkimais ir gerbianti opozicijos teises, ir kad pagal EŽTK 1 protokolo 3 straipsnį rinkimai turėtų užtikrinti „žmonių nuomonės raiškos laisvę renkant įstatymų leidybos institucijas“; |
| --- | --- |

7.

primena, kad Sąjungos bendroms vertybėms, t. y. demokratijai ir teisinės valstybės principams, reikalinga tvirta atstovaujamosios demokratijos sistema, grindžiama laisvais rinkimais ir gerbianti opozicijos teises, ir kad pagal EŽTK 1 protokolo 3 straipsnį rinkimai turėtų užtikrinti „žmonių nuomonės raiškos laisvę renkant įstatymų leidybos institucijas“;

| 8. | mano, kad, nors dviejų trečdalių dauguma priimami įstatymai yra įprasta praktika kitose valstybėse narėse ir tai buvo Vengrijos konstitucinės ir teisinės tvarkos bruožas nuo 1989 m., pernelyg plačiai taikant konstitucinius įstatymus siekiant nustatyti labai konkrečias ir išsamias taisykles pažeidžiami demokratijos ir teisinės valstybės principai, nes taip suteikiama galimybė esamai vyriausybei, kuri naudojasi kvalifikuota balsų dauguma, įtvirtinti politinius sprendimus, todėl bet kokiai naujai būsimai vyriausybei, turinčiai parlamente tik paprastą balsų daugumą, sudėtingiau reaguoti į socialinius pokyčius, taigi galimai sumažėja naujų rinkimų svarba; mano, kad toks taikymas turėtų būti pakartotinai įvertintas siekiant užtikrinti, kad būsimoms vyriausybėms ir parlamentinėms daugumoms būtų sudarytos sąlygos tikslingai ir visapusiškai vykdyti teisės aktų leidybos funkciją; |
| --- | --- |

8.

mano, kad, nors dviejų trečdalių dauguma priimami įstatymai yra įprasta praktika kitose valstybėse narėse ir tai buvo Vengrijos konstitucinės ir teisinės tvarkos bruožas nuo 1989 m., pernelyg plačiai taikant konstitucinius įstatymus siekiant nustatyti labai konkrečias ir išsamias taisykles pažeidžiami demokratijos ir teisinės valstybės principai, nes taip suteikiama galimybė esamai vyriausybei, kuri naudojasi kvalifikuota balsų dauguma, įtvirtinti politinius sprendimus, todėl bet kokiai naujai būsimai vyriausybei, turinčiai parlamente tik paprastą balsų daugumą, sudėtingiau reaguoti į socialinius pokyčius, taigi galimai sumažėja naujų rinkimų svarba; mano, kad toks taikymas turėtų būti pakartotinai įvertintas siekiant užtikrinti, kad būsimoms vyriausybėms ir parlamentinėms daugumoms būtų sudarytos sąlygos tikslingai ir visapusiškai vykdyti teisės aktų leidybos funkciją;

| 9. | mano, kad pavienių parlamento narių pateikiamų įstatymų dėl Konstitucijos įgyvendinimo (konstituciniais įstatymais) projektų procedūros taikymas neatitinka skaidraus, atskaitingo ir demokratiško teisėkūros proceso principų, nes tokiai procedūrai trūksta garantijų, kuriomis būtų užtikrintos tikslingos socialinės diskusijos ir konsultacijos; tokia procedūra galėtų prieštarauti pačiam Pagrindiniam įstatymui, nes pagal ją numatyta, kad vyriausybė (o ne pavieniai parlamento nariai) parlamentui turi pateikti Pagrindinio įstatymo įgyvendinimui reikalingus įstatymų projektus; |
| --- | --- |

9.

mano, kad pavienių parlamento narių pateikiamų įstatymų dėl Konstitucijos įgyvendinimo (konstituciniais įstatymais) projektų procedūros taikymas neatitinka skaidraus, atskaitingo ir demokratiško teisėkūros proceso principų, nes tokiai procedūrai trūksta garantijų, kuriomis būtų užtikrintos tikslingos socialinės diskusijos ir konsultacijos; tokia procedūra galėtų prieštarauti pačiam Pagrindiniam įstatymui, nes pagal ją numatyta, kad vyriausybė (o ne pavieniai parlamento nariai) parlamentui turi pateikti Pagrindinio įstatymo įgyvendinimui reikalingus įstatymų projektus;

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad Venecijos komisija savo nuomonėje (Nr. CDL-AD(2011)016) nurodė, kad ji „palankiai vertina tai, kad šioje naujoje konstitucijoje įtvirtinama konstitucinė santvarka, grindžiama demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių apsaugos principais, kurie laikomi esminiais principais; be to, atkreipia dėmesį į Venecijos komisijos nuomonę (Nr. CDL-AD(2012)001), pagal kurią didelio teisės aktų skaičiaus priėmimas per labai trumpą laikotarpį galėtų paaiškinti, kodėl tam tikros naujosios nuostatos neatitinka Europos standartų; taip pat nurodo, jog Venecijos komisija savo nuomonėje dėl Ketvirtojo Pagrindinio įstatymo dalinio pakeitimo (Nr. CDL-AD(2013)012) teigia, kad Ketvirtuoju daliniu pakeitimu sukuriami arba išlaikomi Vengrijos konstitucinės sistemos trūkumai; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad Venecijos komisija savo nuomonėje (Nr. CDL-AD(2011)016) nurodė, kad ji „palankiai vertina tai, kad šioje naujoje konstitucijoje įtvirtinama konstitucinė santvarka, grindžiama demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių apsaugos principais, kurie laikomi esminiais principais; be to, atkreipia dėmesį į Venecijos komisijos nuomonę (Nr. CDL-AD(2012)001), pagal kurią didelio teisės aktų skaičiaus priėmimas per labai trumpą laikotarpį galėtų paaiškinti, kodėl tam tikros naujosios nuostatos neatitinka Europos standartų; taip pat nurodo, jog Venecijos komisija savo nuomonėje dėl Ketvirtojo Pagrindinio įstatymo dalinio pakeitimo (Nr. CDL-AD(2013)012) teigia, kad Ketvirtuoju daliniu pakeitimu sukuriami arba išlaikomi Vengrijos konstitucinės sistemos trūkumai;

| 11. | palankiai vertina tai, kad Vengrijos Pagrindiniame įstatyme atkartojami ir dar kartą patvirtinami Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos straipsniai, ir Vengrija yra ketvirtoji ES šalis, kuri minėto įstatymo H straipsnyje pripažįsta vengrų gestų kalbą visaverte kalba ir gina šią kalbą kaip neatsiejamą nuo Vengrijos kultūros; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina tai, kad Vengrijos Pagrindiniame įstatyme atkartojami ir dar kartą patvirtinami Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos straipsniai, ir Vengrija yra ketvirtoji ES šalis, kuri minėto įstatymo H straipsnyje pripažįsta vengrų gestų kalbą visaverte kalba ir gina šią kalbą kaip neatsiejamą nuo Vengrijos kultūros;

| 12. | palankiai vertina tai, kad Vengrijos Pagrindinio įstatymo XV straipsnyje aiškiai draudžiama diskriminacija dėl rasės, odos spalvos, lyties, negalios, kalbos, religijos, politinių ar kitų požiūrių, nacionalinės ar socialinės kilmės, finansinės, gimimo ar kitokios padėties, taip nurodo, kad Vengrija priims specialias priemones, kuriomis siekiama apsaugoti vaikus, moteris, pagyvenusius žmones ir neįgalius asmenis, remiantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 20–26 straipsniais; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina tai, kad Vengrijos Pagrindinio įstatymo XV straipsnyje aiškiai draudžiama diskriminacija dėl rasės, odos spalvos, lyties, negalios, kalbos, religijos, politinių ar kitų požiūrių, nacionalinės ar socialinės kilmės, finansinės, gimimo ar kitokios padėties, taip nurodo, kad Vengrija priims specialias priemones, kuriomis siekiama apsaugoti vaikus, moteris, pagyvenusius žmones ir neįgalius asmenis, remiantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 20–26 straipsniais;

Demokratinė stabdžių ir atsvarų sistema

| 13. | primena, kad demokratijai ir teisinei valstybei reikalingas nepriklausomų institucijų valdžių padalijimas, pagrįstas tinkamai veikiančia stabdžių ir atsvarų sistema ir veiksminga teisės aktų atitikties konstitucijai kontrole; |
| --- | --- |

13.

primena, kad demokratijai ir teisinei valstybei reikalingas nepriklausomų institucijų valdžių padalijimas, pagrįstas tinkamai veikiančia stabdžių ir atsvarų sistema ir veiksminga teisės aktų atitikties konstitucijai kontrole;

| 14. | primena, kad konstitucinė dauguma padidino konstitucinių teisėjų skaičių nuo 11 iki 15 ir panaikino reikalavimą pasiekti susitarimą su opozicija dėl konstitucinių teisėjų rinkimo; yra susirūpinęs, kad taikant šias priemones 8 iš 15 dabartinių konstitucinių teisėjų buvo išrinkti išskirtinai 2/3 dauguma (su viena išimtimi), įskaitant du naujus narius, kurie buvo paskirti tiesiogiai iš užimamų Parlamento nario pareigų; |
| --- | --- |

14.

primena, kad konstitucinė dauguma padidino konstitucinių teisėjų skaičių nuo 11 iki 15 ir panaikino reikalavimą pasiekti susitarimą su opozicija dėl konstitucinių teisėjų rinkimo; yra susirūpinęs, kad taikant šias priemones 8 iš 15 dabartinių konstitucinių teisėjų buvo išrinkti išskirtinai 2/3 dauguma (su viena išimtimi), įskaitant du naujus narius, kurie buvo paskirti tiesiogiai iš užimamų Parlamento nario pareigų;

| 15. | palankiai vertina tai, kad nustatyta galimybė teikti dviejų naujų rūšių konstitucinius skundus Konstituciniam teismui, ir supranta, kad demokratinėje sistemoje, kuri grindžiama teisinės valstybės principu, nebūtinai reikia Konstitucinio teismo, kad ji veiktų tinkamai; tačiau primena Venecijos komisijos nuomonę Nr. CDL-AD (2011)016, kurioje teigiama, kad valstybėse, kuriose veikia Konstitucinis teismas, būtina, kad šis teismas turėtų teisę vertinti visų įstatymų atitiktį konstitucijos nuostatoms, kuriose garantuojamos žmogaus teisės; taigi mano, kad konstitucinės jurisdikcijos, susijusios su įstatymais dėl nacionalinio biudžeto ir mokesčių, apribojimas mažina institucines ir procedūrines garantijas, susijusias su tam tikrų konstitucinių teisių apsauga ir parlamento bei vyriausybės galių kontrole biudžeto srityje; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina tai, kad nustatyta galimybė teikti dviejų naujų rūšių konstitucinius skundus Konstituciniam teismui, ir supranta, kad demokratinėje sistemoje, kuri grindžiama teisinės valstybės principu, nebūtinai reikia Konstitucinio teismo, kad ji veiktų tinkamai; tačiau primena Venecijos komisijos nuomonę Nr. CDL-AD (2011)016, kurioje teigiama, kad valstybėse, kuriose veikia Konstitucinis teismas, būtina, kad šis teismas turėtų teisę vertinti visų įstatymų atitiktį konstitucijos nuostatoms, kuriose garantuojamos žmogaus teisės; taigi mano, kad konstitucinės jurisdikcijos, susijusios su įstatymais dėl nacionalinio biudžeto ir mokesčių, apribojimas mažina institucines ir procedūrines garantijas, susijusias su tam tikrų konstitucinių teisių apsauga ir parlamento bei vyriausybės galių kontrole biudžeto srityje;

| 16. | primena, kad kaip Konstitucinis teismas paskelbė savo sprendime Nr. 45/2012, „konstitucinis teisėtumas apima ne tik procedūrinius, formaliuosius ir viešosios teisės galiojimo reikalavimus, bet ir esminius reikalavimus [...]. Tam tikrais atvejais Konstitucinis teismas gali netgi nagrinėti laisvą esminių reikalavimų, garantijų ir demokratinių valstybių, veikiančių pagal teisinės valstybės principus, vertybių vykdymo užtikrinimą ir nustatymą konstituciniuose teisės aktuose“; |
| --- | --- |

16.

primena, kad kaip Konstitucinis teismas paskelbė savo sprendime Nr. 45/2012, „konstitucinis teisėtumas apima ne tik procedūrinius, formaliuosius ir viešosios teisės galiojimo reikalavimus, bet ir esminius reikalavimus [...]. Tam tikrais atvejais Konstitucinis teismas gali netgi nagrinėti laisvą esminių reikalavimų, garantijų ir demokratinių valstybių, veikiančių pagal teisinės valstybės principus, vertybių vykdymo užtikrinimą ir nustatymą konstituciniuose teisės aktuose“;

| 17. | mano, kad atsižvelgiant į sistemiškus Pagrindinio įstatymo dalinius pakeitimus, kuriais išreiškiama politinė valia, Konstitucinis teismas daugiau nebegali atlikti savo kaip aukščiausiojo organo, užtikrinančio konstitucinę apsaugą, vaidmens, nes, visų pirma, Ketvirtuoju daliniu pakeitimu aiškiai draudžiama Teismui peržiūrėti konstitucinius dalinius pakeitimus, kurie prieštarauja kitiems konstituciniams reikalavimams ir principams; |
| --- | --- |

17.

mano, kad atsižvelgiant į sistemiškus Pagrindinio įstatymo dalinius pakeitimus, kuriais išreiškiama politinė valia, Konstitucinis teismas daugiau nebegali atlikti savo kaip aukščiausiojo organo, užtikrinančio konstitucinę apsaugą, vaidmens, nes, visų pirma, Ketvirtuoju daliniu pakeitimu aiškiai draudžiama Teismui peržiūrėti konstitucinius dalinius pakeitimus, kurie prieštarauja kitiems konstituciniams reikalavimams ir principams;

| 18. | atkreipia dėmesį į demokratiškuose rinkimuose išrinkto parlamento teisę priimti įstatymus paisant pagrindinių teisių, gerbiant politines mažumas ir laikantis tinkamos demokratiškos ir skaidrios procedūros, taip pat pažymi teismų (bendrųjų ir konstitucinių) pareigą užtikrinti įstatymų suderinamumą su konstitucija; pabrėžia valdžių atskyrimo principo ir tinkamai veikiančios stabdžių ir atsvarų sistemos svarbą; taigi reiškia susirūpinimą dėl valdžios poslinkio konstituciniais klausimais parlamento naudai ir pakenkiant Konstituciniam teismui, nes tokiu būdu itin stipriai pažeidžiamas valdžių padalijimo principas ir tinkamai veikianti stabdžių ir atsvarų sistema, kurie yra pagrindiniai teisinės valstybės pasiekimai; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Vengrijos ir Rumunijos konstitucinių teismų pirmininkų Péterio Paczolay ir Augustino Zegreano bendrą pareiškimą, padarytą per 2013 m. gegužės 16 d. susitikimą Egeryje, kuriame pabrėžiama ypatinga konstitucinių teismų atsakomybė šalyse, kurios valdomos dviejų trečdalių dauguma; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į demokratiškuose rinkimuose išrinkto parlamento teisę priimti įstatymus paisant pagrindinių teisių, gerbiant politines mažumas ir laikantis tinkamos demokratiškos ir skaidrios procedūros, taip pat pažymi teismų (bendrųjų ir konstitucinių) pareigą užtikrinti įstatymų suderinamumą su konstitucija; pabrėžia valdžių atskyrimo principo ir tinkamai veikiančios stabdžių ir atsvarų sistemos svarbą; taigi reiškia susirūpinimą dėl valdžios poslinkio konstituciniais klausimais parlamento naudai ir pakenkiant Konstituciniam teismui, nes tokiu būdu itin stipriai pažeidžiamas valdžių padalijimo principas ir tinkamai veikianti stabdžių ir atsvarų sistema, kurie yra pagrindiniai teisinės valstybės pasiekimai; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Vengrijos ir Rumunijos konstitucinių teismų pirmininkų Péterio Paczolay ir Augustino Zegreano bendrą pareiškimą, padarytą per 2013 m. gegužės 16 d. susitikimą Egeryje, kuriame pabrėžiama ypatinga konstitucinių teismų atsakomybė šalyse, kurios valdomos dviejų trečdalių dauguma;

| 19. | be to, yra ypač susirūpinęs dėl Ketvirtojo dalinio pakeitimo nuostatų, panaikinančių 20 metų konstitucinės jurisprudencijos, apimančios visą pamatinių principų ir konstitucinių reikalavimų sistemą, įskaitant bet kokią galimą teismų praktiką, darančią poveikį ES teisės ir Europos žmogaus teises reglamentuojančių teisės aktų taikymui; atkreipia dėmesį į tai, kad Teismas jau pasinaudojo savo ankstesniais sprendimais kaip aiškinimo šaltiniu; vis dėlto susirūpinęs dėl to, kad kiti teismai gali negalėti savo sprendimų pagrįsti ankstesne Konstitucinio teismo praktika; |
| --- | --- |

19.

be to, yra ypač susirūpinęs dėl Ketvirtojo dalinio pakeitimo nuostatų, panaikinančių 20 metų konstitucinės jurisprudencijos, apimančios visą pamatinių principų ir konstitucinių reikalavimų sistemą, įskaitant bet kokią galimą teismų praktiką, darančią poveikį ES teisės ir Europos žmogaus teises reglamentuojančių teisės aktų taikymui; atkreipia dėmesį į tai, kad Teismas jau pasinaudojo savo ankstesniais sprendimais kaip aiškinimo šaltiniu; vis dėlto susirūpinęs dėl to, kad kiti teismai gali negalėti savo sprendimų pagrįsti ankstesne Konstitucinio teismo praktika;

| 20. | taip pat yra susirūpinęs dėl Ketvirtojo dalinio pakeitimo atitikties ES teisei – juo Vengrijos vyriausybei suteikta galimybė nustatyti specialų mokestį, siekiant įgyvendinti ES Teisingumo Teismo sprendimus, kuriais nustatomi mokėjimo įpareigojimai, kai valstybės biudžete nėra pakankamai lėšų ir kai valstybės skola viršija pusę bendrojo vidaus produkto; atkreipia dėmesį į tebevykstantį Vengrijos vyriausybės ir Europos Komisijos dialogą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

20.

taip pat yra susirūpinęs dėl Ketvirtojo dalinio pakeitimo atitikties ES teisei – juo Vengrijos vyriausybei suteikta galimybė nustatyti specialų mokestį, siekiant įgyvendinti ES Teisingumo Teismo sprendimus, kuriais nustatomi mokėjimo įpareigojimai, kai valstybės biudžete nėra pakankamai lėšų ir kai valstybės skola viršija pusę bendrojo vidaus produkto; atkreipia dėmesį į tebevykstantį Vengrijos vyriausybės ir Europos Komisijos dialogą šiuo klausimu;

| 21. | kritikuoja pagreitintą svarbių įstatymų priėmimą, nes taip pažeidžiamos opozicinių partijų teisės veiksmingai dalyvauti teisėkūros procese, tokiu būdu ribojant jų galimybę kontroliuoti daugumos ir vyriausybės veiksmus, galiausiai darant neigiamą poveikį stabdžių ir atsvarų sistemai; |
| --- | --- |

21.

kritikuoja pagreitintą svarbių įstatymų priėmimą, nes taip pažeidžiamos opozicinių partijų teisės veiksmingai dalyvauti teisėkūros procese, tokiu būdu ribojant jų galimybę kontroliuoti daugumos ir vyriausybės veiksmus, galiausiai darant neigiamą poveikį stabdžių ir atsvarų sistemai;

| 22. | yra susirūpinęs dėl kelių 2013 m. LXXII akto dėl naujų taisyklių ir reglamentų nuostatų, susijusių su tėvynės saugumo priežiūra, sukūrimo, nes jos galėtų daryti neigiamą poveikį valdžių padalijimo, teisminių institucijų nepriklausomumo, pagarbos privačiam ir šeiminiam gyvenimui ir teisės į veiksmingą teisinę gynybą principų laikymuisi; |
| --- | --- |

22.

yra susirūpinęs dėl kelių 2013 m. LXXII akto dėl naujų taisyklių ir reglamentų nuostatų, susijusių su tėvynės saugumo priežiūra, sukūrimo, nes jos galėtų daryti neigiamą poveikį valdžių padalijimo, teisminių institucijų nepriklausomumo, pagarbos privačiam ir šeiminiam gyvenimui ir teisės į veiksmingą teisinę gynybą principų laikymuisi;

| 23. | primena, kad duomenų apsaugos institucijų nepriklausomumas užtikrinamas SESV 16 straipsniu ir ES Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsniu; |
| --- | --- |

23.

primena, kad duomenų apsaugos institucijų nepriklausomumas užtikrinamas SESV 16 straipsniu ir ES Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsniu;

| 24. | pabrėžia, kad pagal ES teisę apsauga nuo pašalinimo iš pareigų kadencijos metu yra esminė nacionalinių duomenų apsaugos institucijų nepriklausomumo reikalavimo sąlyga; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad pagal ES teisę apsauga nuo pašalinimo iš pareigų kadencijos metu yra esminė nacionalinių duomenų apsaugos institucijų nepriklausomumo reikalavimo sąlyga;

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš Vengriją dėl buvusio Duomenų apsaugos komisaro įgaliojimų nutraukimo teisėtumo, nes tai susiję su tinkamo šios įstaigos nepriklausomumo klausimu, ir šiuo metu dar laukiama sprendimo, kuris turi būti priimtas Europos Sąjungos Teisingumo Teisme; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš Vengriją dėl buvusio Duomenų apsaugos komisaro įgaliojimų nutraukimo teisėtumo, nes tai susiję su tinkamo šios įstaigos nepriklausomumo klausimu, ir šiuo metu dar laukiama sprendimo, kuris turi būti priimtas Europos Sąjungos Teisingumo Teisme;

| 26. | apgailestauja, kad dėl paminėtų institucinių pokyčių akivaizdžiai susilpnėjo stabdžių ir atsvarų sistema, kuri reikalinga pagal teisinės valstybės ir demokratinį valdžių padalijimo principą; |
| --- | --- |

26.

apgailestauja, kad dėl paminėtų institucinių pokyčių akivaizdžiai susilpnėjo stabdžių ir atsvarų sistema, kuri reikalinga pagal teisinės valstybės ir demokratinį valdžių padalijimo principą;

Teisminių institucijų nepriklausomumas

| 27. | primena, kad teisminių institucijų nepriklausomumo reikalaujama pagal Pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnį ir Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnį ir tai yra esminis demokratinio valdžių padalijimo principo reikalavimas pagal ES sutarties 2 straipsnį; |
| --- | --- |

27.

primena, kad teisminių institucijų nepriklausomumo reikalaujama pagal Pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnį ir Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnį ir tai yra esminis demokratinio valdžių padalijimo principo reikalavimas pagal ES sutarties 2 straipsnį;

| 28. | primena, kad Konstitucinis teismas savo minėtame sprendime Nr. 33/2012 apibūdino teisminių institucijų ir teisėjų nepriklausomumą kaip istorinės konstitucijos Vengrijoje laimėjimą, paskelbdamas, kad „teisminių institucijų nepriklausomumo principas su visais jam priklausančiais elementais be abejonės yra laimėjimas. Todėl Konstitucinis teismas nustato, kad teisminių institucijų nepriklausomumas ir su juo susijęs nepašalinamumo principas yra ne tik Pagrindinio įstatymo norminė taisyklė, bet ir istorinės konstitucijos laimėjimas. Taigi tai yra visiems privalomas aiškinimo principas, kuris pagrįstas Pagrindinio įstatymo nuostatomis ir kuris taip pat turi būti taikomas tiriant kitą galimą Pagrindinio įstatymo turinį“ (11); |
| --- | --- |

28.

primena, kad Konstitucinis teismas savo minėtame sprendime Nr. 33/2012 apibūdino teisminių institucijų ir teisėjų nepriklausomumą kaip istorinės konstitucijos Vengrijoje laimėjimą, paskelbdamas, kad „teisminių institucijų nepriklausomumo principas su visais jam priklausančiais elementais be abejonės yra laimėjimas. Todėl Konstitucinis teismas nustato, kad teisminių institucijų nepriklausomumas ir su juo susijęs nepašalinamumo principas yra ne tik Pagrindinio įstatymo norminė taisyklė, bet ir istorinės konstitucijos laimėjimas. Taigi tai yra visiems privalomas aiškinimo principas, kuris pagrįstas Pagrindinio įstatymo nuostatomis ir kuris taip pat turi būti taikomas tiriant kitą galimą Pagrindinio įstatymo turinį“ (11);

| 29. | pabrėžia, kad veiksmingai užtikrinant teisminių institucijų nepriklausomumą sukuriamas Europos demokratijos pagrindas ir toks užtikrinimas yra būtina sąlyga siekiant sustiprinti įvairių valstybių narių teisminių institucijų abipusį pasitikėjimą, taigi sudaromos sąlygos sklandžiam tarpvalstybiniam bendradarbiavimui bendroje teisingumo srityje, pagrįstoje tarpusavio pripažinimo principu, įtvirtintu SESV 81 straipsnyje (civilinės bylos) ir 82 straipsnyje (baudžiamosios bylos); |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad veiksmingai užtikrinant teisminių institucijų nepriklausomumą sukuriamas Europos demokratijos pagrindas ir toks užtikrinimas yra būtina sąlyga siekiant sustiprinti įvairių valstybių narių teisminių institucijų abipusį pasitikėjimą, taigi sudaromos sąlygos sklandžiam tarpvalstybiniam bendradarbiavimui bendroje teisingumo srityje, pagrįstoje tarpusavio pripažinimo principu, įtvirtintu SESV 81 straipsnyje (civilinės bylos) ir 82 straipsnyje (baudžiamosios bylos);

| 30. | apgailestauja, kad daugybė priimtų priemonių, taip pat kai kurios tebevykstančios reformos, nesuteikia pakankamai garantijų dėl konstitucinių apsaugos priemonių, susijusių su teisminių institucijų ir Vengrijos Konstitucinio teismo nepriklausomumu; |
| --- | --- |

30.

apgailestauja, kad daugybė priimtų priemonių, taip pat kai kurios tebevykstančios reformos, nesuteikia pakankamai garantijų dėl konstitucinių apsaugos priemonių, susijusių su teisminių institucijų ir Vengrijos Konstitucinio teismo nepriklausomumu;

| 31. | mano, kad Aukščiausiojo teismo pirmininko kadencijos nutraukimu prieš nustatytą terminą pažeidžiamas pareigų saugumo užtikrinimas – pagrindinis teisminių institucijų nepriklausomumo aspektas; |
| --- | --- |

31.

mano, kad Aukščiausiojo teismo pirmininko kadencijos nutraukimu prieš nustatytą terminą pažeidžiamas pareigų saugumo užtikrinimas – pagrindinis teisminių institucijų nepriklausomumo aspektas;

| 32. | palankiai vertina minėtą Konstitucinio teismo sprendimą Nr. 33/2012, pagal kurį skelbiama, kad privalomas 62 metų amžiaus sulaukusių teisėjų tarnybos nutraukimas prieštarauja Konstitucijai, taip pat palankiai vertina minėtą 2012 m. lapkričio 6 d. ES Teisingumo Teismo sprendimą, pagal kurį teigiama, kad radikaliai sumažinus Vengrijos teisėjų pensinį amžių nepagrįstai diskriminuojama dėl amžiaus ir todėl pažeidžiama Tarybos direktyva 2000/78/EB; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina minėtą Konstitucinio teismo sprendimą Nr. 33/2012, pagal kurį skelbiama, kad privalomas 62 metų amžiaus sulaukusių teisėjų tarnybos nutraukimas prieštarauja Konstitucijai, taip pat palankiai vertina minėtą 2012 m. lapkričio 6 d. ES Teisingumo Teismo sprendimą, pagal kurį teigiama, kad radikaliai sumažinus Vengrijos teisėjų pensinį amžių nepagrįstai diskriminuojama dėl amžiaus ir todėl pažeidžiama Tarybos direktyva 2000/78/EB;

| 33. | palankiai vertina 2011 m. įstatymo Nr. CLXI dėl Vengrijos teismų organizavimo ir administravimo ir 2011 m. įstatymo Nr. CLXII dėl Vengrijos teisėjų teisinio statuso ir darbo užmokesčio dalinius pakeitimus, kuriuos 2012 m. liepos 2 d. priėmė Vengrijos parlamentas ir kuriuose išsprendžiama daugelis nerimą keliančių klausimų, anksčiau paminėtų 2012 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucijoje ir Venecijos komisijos nuomonėje; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina 2011 m. įstatymo Nr. CLXI dėl Vengrijos teismų organizavimo ir administravimo ir 2011 m. įstatymo Nr. CLXII dėl Vengrijos teisėjų teisinio statuso ir darbo užmokesčio dalinius pakeitimus, kuriuos 2012 m. liepos 2 d. priėmė Vengrijos parlamentas ir kuriuose išsprendžiama daugelis nerimą keliančių klausimų, anksčiau paminėtų 2012 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucijoje ir Venecijos komisijos nuomonėje;

| 34. | tačiau apgailestauja, kad įgyvendintos ne visos Venecijos komisijos rekomendacijos, visų pirma susijusios su būtinybe apriboti Nacionalinės teismų administracijos pirmininko veiksmų laisvę dėl bylų perdavimo, kuris gali turėti neigiamo poveikio teisei į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisei, kad bylą nagrinėtų pagal įstatymą numatytas teisėjas; atkreipia dėmesį į Vengrijos vyriausybės paskelbtą ketinimą atlikti bylų perdavimo sistemos peržiūrą; mano, kad Venecijos komisijos rekomendacijos šiuo klausimu turėtų būti įgyvendintos; |
| --- | --- |

34.

tačiau apgailestauja, kad įgyvendintos ne visos Venecijos komisijos rekomendacijos, visų pirma susijusios su būtinybe apriboti Nacionalinės teismų administracijos pirmininko veiksmų laisvę dėl bylų perdavimo, kuris gali turėti neigiamo poveikio teisei į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisei, kad bylą nagrinėtų pagal įstatymą numatytas teisėjas; atkreipia dėmesį į Vengrijos vyriausybės paskelbtą ketinimą atlikti bylų perdavimo sistemos peržiūrą; mano, kad Venecijos komisijos rekomendacijos šiuo klausimu turėtų būti įgyvendintos;

| 35. | palankiai vertina 2013 m. įstatymo Nr. XX teisėkūros pakeitimų, susijusių su aukščiausia amžiaus riba, taikytina tam tikruose teismų teisiniuose santykiuose, priėmimą – jais nustatomas 65 m. teisėjų pensinis amžius 10 metų pereinamojo laikotarpio pabaigoje ir numatomas neteisėtai atleistų teisėjų grąžinimas į ankstesnes pareigas; |
| --- | --- |

35.

palankiai vertina 2013 m. įstatymo Nr. XX teisėkūros pakeitimų, susijusių su aukščiausia amžiaus riba, taikytina tam tikruose teismų teisiniuose santykiuose, priėmimą – jais nustatomas 65 m. teisėjų pensinis amžius 10 metų pereinamojo laikotarpio pabaigoje ir numatomas neteisėtai atleistų teisėjų grąžinimas į ankstesnes pareigas;

| 36. | tačiau apgailestauja, kad pirmininkaujančių teisėjų atveju 2013 m. įstatymu Nr. XX numatomas jų grąžinimas į pirmines vadovaujamas pareigas, tik jei šios teisėjų pareigos vis dar neužimtos, o to pasekmė – tik keliems neteisėtai atleistiems teisėjams bus užtikrinta, kad jiems bus grąžintos būtent tos pačios pareigos su tokiomis pačiomis pareigomis ir funkcijomis, kurias jie turėjo prieš atleidimą; |
| --- | --- |

36.

tačiau apgailestauja, kad pirmininkaujančių teisėjų atveju 2013 m. įstatymu Nr. XX numatomas jų grąžinimas į pirmines vadovaujamas pareigas, tik jei šios teisėjų pareigos vis dar neužimtos, o to pasekmė – tik keliems neteisėtai atleistiems teisėjams bus užtikrinta, kad jiems bus grąžintos būtent tos pačios pareigos su tokiomis pačiomis pareigomis ir funkcijomis, kurias jie turėjo prieš atleidimą;

| 37. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl nuolatinės su teisingumo sistema susijusios suvestinės visose 27 ES valstybėse narėse, kaip pasiūlė Komisijos pirmininko pavaduotoja V. Reding; šiuo pasiūlymu parodoma, kad teisminių institucijų nepriklausomumo užtikrinimas yra bendras ES rūpestis; pabrėžia, kad šie klausimai kai kuriose valstybėse narėse gali kelti didelį susirūpinimą; ragina pasiūlymą dėl teisingumo sistemos suvestinių išplėsti, kad jis taip pat apimtų baudžiamąją teiseną, pagrindines teises, teisinės valstybės principą ir demokratiją, kaip jau buvo prašyta; |
| --- | --- |

37.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl nuolatinės su teisingumo sistema susijusios suvestinės visose 27 ES valstybėse narėse, kaip pasiūlė Komisijos pirmininko pavaduotoja V. Reding; šiuo pasiūlymu parodoma, kad teisminių institucijų nepriklausomumo užtikrinimas yra bendras ES rūpestis; pabrėžia, kad šie klausimai kai kuriose valstybėse narėse gali kelti didelį susirūpinimą; ragina pasiūlymą dėl teisingumo sistemos suvestinių išplėsti, kad jis taip pat apimtų baudžiamąją teiseną, pagrindines teises, teisinės valstybės principą ir demokratiją, kaip jau buvo prašyta;

| 38. | pripažįsta Vengrijos teisėjų bendruomenės profesionalumą ir atsidavimą bei jos įsipareigojimus teisinės valstybės atžvilgiu ir primena, kad nuo demokratijos proceso Vengrijoje pradžios Konstitucinis teismas pripažintas išskirtiniu konstituciniu organu visos Europos ir pasaulio mastu; |
| --- | --- |

38.

pripažįsta Vengrijos teisėjų bendruomenės profesionalumą ir atsidavimą bei jos įsipareigojimus teisinės valstybės atžvilgiu ir primena, kad nuo demokratijos proceso Vengrijoje pradžios Konstitucinis teismas pripažintas išskirtiniu konstituciniu organu visos Europos ir pasaulio mastu;

Rinkimų reforma

| 39. | primena, kad nauju rinkimų apylinkių nustatymu ir įstatymo dėl Vengrijos parlamento narių rinkimo bei rinkimų procedūros įstatymo priėmimu iš esmės keičiama būsimų rinkimų, kurie numatyti 2014 m., teisinė ir institucinė sistema, todėl apgailestauja, kad šiuos įstatymus vienašališkai priėmė valdančiosios partijos ir kad trūko išsamių konsultacijų su opozicija; |
| --- | --- |

39.

primena, kad nauju rinkimų apylinkių nustatymu ir įstatymo dėl Vengrijos parlamento narių rinkimo bei rinkimų procedūros įstatymo priėmimu iš esmės keičiama būsimų rinkimų, kurie numatyti 2014 m., teisinė ir institucinė sistema, todėl apgailestauja, kad šiuos įstatymus vienašališkai priėmė valdančiosios partijos ir kad trūko išsamių konsultacijų su opozicija;

| 40. | yra susirūpinęs, kad, esant dabartinei politinei aplinkai, pagal galiojančias nuostatas dėl Nacionalinio rinkimų komiteto narių skyrimo procedūros tinkamai neužtikrinamas proporcingas atstovavimas ir šio komiteto nepriklausomumas; |
| --- | --- |

40.

yra susirūpinęs, kad, esant dabartinei politinei aplinkai, pagal galiojančias nuostatas dėl Nacionalinio rinkimų komiteto narių skyrimo procedūros tinkamai neužtikrinamas proporcingas atstovavimas ir šio komiteto nepriklausomumas;

| 41. | palankiai vertina tai, kad 2012 m. sausio 20 d. Vengrijos valdžios institucijos paprašė Venecijos komisijos nuomonės dėl įstatymo dėl Vengrijos parlamento narių rinkimo; tačiau mano, kad būtina atlikti išsamią analizę, siekiant įvertinti iš esmės pasikeitusias rinkimų aplinkybes; |
| --- | --- |

41.

palankiai vertina tai, kad 2012 m. sausio 20 d. Vengrijos valdžios institucijos paprašė Venecijos komisijos nuomonės dėl įstatymo dėl Vengrijos parlamento narių rinkimo; tačiau mano, kad būtina atlikti išsamią analizę, siekiant įvertinti iš esmės pasikeitusias rinkimų aplinkybes;

| 42. | palankiai vertina tai, kad 2013 m. įstatymo Nr. XXXVI dėl rinkimų procedūros Vengrijoje, ypač jo 42 straipsnyje, nurodyta, kad neįgaliems asmenims paprašius nurodymai rinkėjams dėl balsavimo turi būti pateikiami Brailio raštu, svarbi informacija nurodoma lengvai įskaitoma forma, balsavimo patalpose turi būti pateiktas balsavimo biuletenio pavyzdys Brailio raštu, taip pat sudarytos visapusiškos galimybės patekti į balsavimo patalpas, ypač daug dėmesio skiriant neįgaliųjų vežimėliuose sėdintiems žmonėms; be to, remiantis minėto įstatymo 50 straipsniu neįgalūs rinkėjai gali paprašyti, kad jie būtų užregistruoti kitoje, lengviau prieinamoje balsavimo vietoje, kad galėtų balsuoti tam tikroje rinkimų apygardoje, nes 81 straipsnyje įpareigojama kiekvienoje apygardoje įrengti mažiausiai vieną visapusiškai prieinamą balsavimo vietą; |
| --- | --- |

42.

palankiai vertina tai, kad 2013 m. įstatymo Nr. XXXVI dėl rinkimų procedūros Vengrijoje, ypač jo 42 straipsnyje, nurodyta, kad neįgaliems asmenims paprašius nurodymai rinkėjams dėl balsavimo turi būti pateikiami Brailio raštu, svarbi informacija nurodoma lengvai įskaitoma forma, balsavimo patalpose turi būti pateiktas balsavimo biuletenio pavyzdys Brailio raštu, taip pat sudarytos visapusiškos galimybės patekti į balsavimo patalpas, ypač daug dėmesio skiriant neįgaliųjų vežimėliuose sėdintiems žmonėms; be to, remiantis minėto įstatymo 50 straipsniu neįgalūs rinkėjai gali paprašyti, kad jie būtų užregistruoti kitoje, lengviau prieinamoje balsavimo vietoje, kad galėtų balsuoti tam tikroje rinkimų apygardoje, nes 81 straipsnyje įpareigojama kiekvienoje apygardoje įrengti mažiausiai vieną visapusiškai prieinamą balsavimo vietą;

Žiniasklaidos pliuralizmas

| 43. | pripažįsta Vengrijos valdžios institucijų pastangas, kuriomis atlikti teisės aktų pakeitimai, kuriais siekiama kovoti su aptiktais trūkumais, kad būtų patobulinti žiniasklaidos teisės aktai ir kad jie būtų suderinti su ES ir Europos Tarybos standartais; |
| --- | --- |

43.

pripažįsta Vengrijos valdžios institucijų pastangas, kuriomis atlikti teisės aktų pakeitimai, kuriais siekiama kovoti su aptiktais trūkumais, kad būtų patobulinti žiniasklaidos teisės aktai ir kad jie būtų suderinti su ES ir Europos Tarybos standartais;

| 44. | palankiai vertina tęsiamą konstruktyvų dialogą su tarptautiniais veikėjais ir pabrėžia, kad Europos Tarybos ir Vengrijos vyriausybės bendradarbiavimas suteikė apčiuopiamų rezultatų, kaip rodo 2013 m. įstatymas Nr. XXXIII, kuriame išsprendžiami kai kurie susirūpinimą keliantys klausimai, į kuriuos anksčiau atkreiptas dėmesys žiniasklaidos teisės aktų teisiniuose vertinimuose, ypač susijusiuose su Žiniasklaidos institucijos ir Žiniasklaidos tarybos pirmininkų skyrimu ir rinkimo tvarka; vis dėlto primena, kad susirūpinimą ir toliau kelia Žiniasklaidos institucijos nepriklausomumas; |
| --- | --- |

44.

palankiai vertina tęsiamą konstruktyvų dialogą su tarptautiniais veikėjais ir pabrėžia, kad Europos Tarybos ir Vengrijos vyriausybės bendradarbiavimas suteikė apčiuopiamų rezultatų, kaip rodo 2013 m. įstatymas Nr. XXXIII, kuriame išsprendžiami kai kurie susirūpinimą keliantys klausimai, į kuriuos anksčiau atkreiptas dėmesys žiniasklaidos teisės aktų teisiniuose vertinimuose, ypač susijusiuose su Žiniasklaidos institucijos ir Žiniasklaidos tarybos pirmininkų skyrimu ir rinkimo tvarka; vis dėlto primena, kad susirūpinimą ir toliau kelia Žiniasklaidos institucijos nepriklausomumas;

| 45. | reiškia susirūpinimą dėl Ketvirtojo dalinio pakeitimo nuostatos, pagal kurią komercinės žiniasklaidos priemonėse draudžiama politinė reklama, poveikio, kadangi, nors paskelbtas šios nuostatos tikslas yra mažinti politinių kampanijų išlaidas ir kurti lygias galimybes partijoms, ja keliamas pavojus subalansuotos informacijos teikimui; atkreipia dėmesį į tai, kad Vengrijos vyriausybė politinės reklamos taisyklių klausimu konsultuojasi su Europos Komisija; pabrėžia, kad tokie apribojimai taikomi ir kitose Europos šalyse; nurodo, jog Venecijos komisija savo nuomonėje dėl Ketvirtojo Pagrindinio įstatymo dalinio pakeitimo (Nr. CDL-AD(2013)012) teigia, kad „politinės reklamos apribojimai turi būti vertinami atsižvelgiant į konkrečios valstybės narės politines aplinkybes“ ir kad „dėl politinės reklamos draudimo komercinėse žiniasklaidos priemonėse, kurios Vengrijoje naudojamos platesniu mastu negu valstybinės žiniasklaidos priemonės, iš opozicijos bus atimta svarbi galimybė veiksmingai viešinti savo poziciją ir tokiu būdu sudaryti atsvarą dominuojančiai vyriausybės pozicijai žiniasklaidoje“; |
| --- | --- |

45.

reiškia susirūpinimą dėl Ketvirtojo dalinio pakeitimo nuostatos, pagal kurią komercinės žiniasklaidos priemonėse draudžiama politinė reklama, poveikio, kadangi, nors paskelbtas šios nuostatos tikslas yra mažinti politinių kampanijų išlaidas ir kurti lygias galimybes partijoms, ja keliamas pavojus subalansuotos informacijos teikimui; atkreipia dėmesį į tai, kad Vengrijos vyriausybė politinės reklamos taisyklių klausimu konsultuojasi su Europos Komisija; pabrėžia, kad tokie apribojimai taikomi ir kitose Europos šalyse; nurodo, jog Venecijos komisija savo nuomonėje dėl Ketvirtojo Pagrindinio įstatymo dalinio pakeitimo (Nr. CDL-AD(2013)012) teigia, kad „politinės reklamos apribojimai turi būti vertinami atsižvelgiant į konkrečios valstybės narės politines aplinkybes“ ir kad „dėl politinės reklamos draudimo komercinėse žiniasklaidos priemonėse, kurios Vengrijoje naudojamos platesniu mastu negu valstybinės žiniasklaidos priemonės, iš opozicijos bus atimta svarbi galimybė veiksmingai viešinti savo poziciją ir tokiu būdu sudaryti atsvarą dominuojančiai vyriausybės pozicijai žiniasklaidoje“;

| 46. | dar kartą ragina Vengrijos valdžios institucijas imtis veiksmų siekiant aktyviai ir reguliariai atlikti arba pavesti teisės aktų poveikio žiniasklaidos aplinkai vertinimus (žurnalistikos kokybės suprastėjimas, savicenzūros atvejai, redaktorių laisvės apribojimas, žurnalistų darbo sąlygų kokybės prastėjimas ir darbo saugumo mažėjimas); |
| --- | --- |

46.

dar kartą ragina Vengrijos valdžios institucijas imtis veiksmų siekiant aktyviai ir reguliariai atlikti arba pavesti teisės aktų poveikio žiniasklaidos aplinkai vertinimus (žurnalistikos kokybės suprastėjimas, savicenzūros atvejai, redaktorių laisvės apribojimas, žurnalistų darbo sąlygų kokybės prastėjimas ir darbo saugumo mažėjimas);

| 47. | apgailestauja, kad valstybinės Vengrijos naujienų agentūros (MTI) kaip vienintelio naujienų teikėjo visuomeniniams transliuotojams sukūrimas lėmė tai, kad ši agentūra iš esmės turi rinkos monopolį, nes didžiąją dalį jos pranešimų galima gauti nemokamai, o iš visų svarbių privačių transliuotojų tikimasi, kad jie turės nuosavą naujienų tarnybą; primena Europos Tarybos rekomendaciją panaikinti prievolę visuomeniniams transliuotojams naudotis nacionalinės žinių agentūros paslaugomis, nes tokia prievolė yra nepateisinamas ir nederamas pliuralizmo ribojimas teikiant žinias; |
| --- | --- |

47.

apgailestauja, kad valstybinės Vengrijos naujienų agentūros (MTI) kaip vienintelio naujienų teikėjo visuomeniniams transliuotojams sukūrimas lėmė tai, kad ši agentūra iš esmės turi rinkos monopolį, nes didžiąją dalį jos pranešimų galima gauti nemokamai, o iš visų svarbių privačių transliuotojų tikimasi, kad jie turės nuosavą naujienų tarnybą; primena Europos Tarybos rekomendaciją panaikinti prievolę visuomeniniams transliuotojams naudotis nacionalinės žinių agentūros paslaugomis, nes tokia prievolė yra nepateisinamas ir nederamas pliuralizmo ribojimas teikiant žinias;

| 48. | pažymi, kad Nacionalinė konkurencijos priežiūros institucija turi reguliariai atlikti žiniasklaidos aplinkos ir rinkų vertinimus, pabrėžiant galimas grėsmes pliuralizmui; |
| --- | --- |

48.

pažymi, kad Nacionalinė konkurencijos priežiūros institucija turi reguliariai atlikti žiniasklaidos aplinkos ir rinkų vertinimus, pabrėžiant galimas grėsmes pliuralizmui;

| 49. | pabrėžia, kad nereikėtų piktnaudžiauti priemonėmis, skirtomis žiniasklaidos priemonių patekimui į rinką reglamentuoti taikant transliacijų licencijų išdavimo ir leidimų procedūras, valstybės apsaugos taisykles, nacionalinio ar karinio saugumo ir viešosios tvarkos bei visuomenės dorovės normas, siekiant įvesti politinę ar šališką žiniasklaidos kontrolę ar cenzūrą, ir pabrėžia, kad šiuo atžvilgiu reikia užtikrinti tinkamą pusiausvyrą; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad nereikėtų piktnaudžiauti priemonėmis, skirtomis žiniasklaidos priemonių patekimui į rinką reglamentuoti taikant transliacijų licencijų išdavimo ir leidimų procedūras, valstybės apsaugos taisykles, nacionalinio ar karinio saugumo ir viešosios tvarkos bei visuomenės dorovės normas, siekiant įvesti politinę ar šališką žiniasklaidos kontrolę ar cenzūrą, ir pabrėžia, kad šiuo atžvilgiu reikia užtikrinti tinkamą pusiausvyrą;

| 50. | yra susirūpinęs, kad visuomeninis transliuotojas kontroliuojamas pagal ypač centralizuotą institucinę sistemą, kurią taikant priimami realūs su veikla susiję sprendimai be viešos kontrolės; pabrėžia, kad šališka ir neskaidri konkursų praktika ir plačią auditoriją pasiekiančio visuomeninio transliuotojo pateikiama šališka informacija iškraipo žiniasklaidos rinką; pabrėžia, kad, laikantis prie Lisabonos sutarties pridėto Protokolo Nr. 29 (dėl valstybių narių visuomeninio transliavimo sistemos), valstybių narių visuomeninio transliavimo sistema tiesiogiai susijusi su kiekvienos visuomenės demokratiniais, socialiniais ir kultūriniais poreikiais bei su poreikiu išlaikyti žiniasklaidos pliuralizmą; |
| --- | --- |

50.

yra susirūpinęs, kad visuomeninis transliuotojas kontroliuojamas pagal ypač centralizuotą institucinę sistemą, kurią taikant priimami realūs su veikla susiję sprendimai be viešos kontrolės; pabrėžia, kad šališka ir neskaidri konkursų praktika ir plačią auditoriją pasiekiančio visuomeninio transliuotojo pateikiama šališka informacija iškraipo žiniasklaidos rinką; pabrėžia, kad, laikantis prie Lisabonos sutarties pridėto Protokolo Nr. 29 (dėl valstybių narių visuomeninio transliavimo sistemos), valstybių narių visuomeninio transliavimo sistema tiesiogiai susijusi su kiekvienos visuomenės demokratiniais, socialiniais ir kultūriniais poreikiais bei su poreikiu išlaikyti žiniasklaidos pliuralizmą;

| 51. | primena, kad nuostatos dėl turinio turėtų būti aiškios, suteikiančios piliečiams ir žiniasklaidos bendrovėms galimybę numatyti, kokiais atvejais jos pažeis teisę, ir nustatyti galimų pažeidimų teisines pasekmes; susirūpinęs pažymi, kad nepaisant tokių išsamių nuostatų dėl turinio Vengrijos Žiniasklaidos institucija iki šiol nesiėmė jokių sankcijų dėl pastarojo meto prieš romus nukreiptų viešų pareiškimų, ir ragina taikyti teisės aktus laikantis subalansuoto požiūrio; |
| --- | --- |

51.

primena, kad nuostatos dėl turinio turėtų būti aiškios, suteikiančios piliečiams ir žiniasklaidos bendrovėms galimybę numatyti, kokiais atvejais jos pažeis teisę, ir nustatyti galimų pažeidimų teisines pasekmes; susirūpinęs pažymi, kad nepaisant tokių išsamių nuostatų dėl turinio Vengrijos Žiniasklaidos institucija iki šiol nesiėmė jokių sankcijų dėl pastarojo meto prieš romus nukreiptų viešų pareiškimų, ir ragina taikyti teisės aktus laikantis subalansuoto požiūrio;

Mažumoms priklausančių asmenų teisės

| 52. | pažymi, kad Vengrijos parlamentas priėmė teisės aktų baudžiamosios ir civilinės teisės srityse, siekdamas kovoti su rasinio nepakantumo propagavimu ir neapykantą kurstančiais pareiškimais; mano, kad priimtos teisėkūros priemonės yra svarbus pagrindas siekiant visoje Europoje sukurti visuomenę, kurioje nebūtų netolerancijos ir diskriminacijos, nes konkrečios priemonės gali būti grindžiamos tik tvirtais teisės aktais; vis dėlto pabrėžia, kad teisės aktai turi būti aktyviai įgyvendinami; |
| --- | --- |

52.

pažymi, kad Vengrijos parlamentas priėmė teisės aktų baudžiamosios ir civilinės teisės srityse, siekdamas kovoti su rasinio nepakantumo propagavimu ir neapykantą kurstančiais pareiškimais; mano, kad priimtos teisėkūros priemonės yra svarbus pagrindas siekiant visoje Europoje sukurti visuomenę, kurioje nebūtų netolerancijos ir diskriminacijos, nes konkrečios priemonės gali būti grindžiamos tik tvirtais teisės aktais; vis dėlto pabrėžia, kad teisės aktai turi būti aktyviai įgyvendinami;

| 53. | pabrėžia, kad visų valstybių narių valdžios institucijoms tenka pozityvi pareiga veikti taip, kad išvengtų mažumoms priklausančių asmenų teisių pažeidimo, susidūrusios su tokiais pažeidimais jos negali išlikti neutralios ir turėtų imtis būtinų teisinių, švietimo ir politinių priemonių; todėl atkreipia dėmesį į 2011 m. Baudžiamojo kodekso dalinį pakeitimą, kuriuo siekiama užkirsti kelią ekstremistų grupuočių, siekiančių įbauginti romų bendruomenes, kampanijoms grasinant iki trejų metų laisvės atėmimo bausme už „provokuojantį asocialų elgesį“, kuriuo keliama baimė nacionalinės, etninės, rasinės ar religinės bendruomenės nariams; pripažįsta Vengrijos vyriausybės vaidmenį per jos 2011 m. pirmininkavimą ES kuriant Europos nacionalinių romų integracijos strategijų planą; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad visų valstybių narių valdžios institucijoms tenka pozityvi pareiga veikti taip, kad išvengtų mažumoms priklausančių asmenų teisių pažeidimo, susidūrusios su tokiais pažeidimais jos negali išlikti neutralios ir turėtų imtis būtinų teisinių, švietimo ir politinių priemonių; todėl atkreipia dėmesį į 2011 m. Baudžiamojo kodekso dalinį pakeitimą, kuriuo siekiama užkirsti kelią ekstremistų grupuočių, siekiančių įbauginti romų bendruomenes, kampanijoms grasinant iki trejų metų laisvės atėmimo bausme už „provokuojantį asocialų elgesį“, kuriuo keliama baimė nacionalinės, etninės, rasinės ar religinės bendruomenės nariams; pripažįsta Vengrijos vyriausybės vaidmenį per jos 2011 m. pirmininkavimą ES kuriant Europos nacionalinių romų integracijos strategijų planą;

| 54. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į ne kartą atliktus teisinės sistemos pokyčius, kuriais apribojamos lesbiečių, gėjų, biseksualių ir translyčių asmenų teisės, pvz., siekiant iš Pagrindiniame įstatyme pateiktos šeimos apibrėžties išbraukti ne tik tos pačios lyties poras ir jų vaikus, bet ir įvairių kitokių struktūrų šeimas; pabrėžia, kad tai prieštarauja pastarojo meto Europos žmogaus teisių teismo praktikai ir kursto netoleranciją lesbiečių, gėjų, biseksualių ir translyčių asmenų atžvilgiu; |
| --- | --- |

54.

susirūpinęs atkreipia dėmesį į ne kartą atliktus teisinės sistemos pokyčius, kuriais apribojamos lesbiečių, gėjų, biseksualių ir translyčių asmenų teisės, pvz., siekiant iš Pagrindiniame įstatyme pateiktos šeimos apibrėžties išbraukti ne tik tos pačios lyties poras ir jų vaikus, bet ir įvairių kitokių struktūrų šeimas; pabrėžia, kad tai prieštarauja pastarojo meto Europos žmogaus teisių teismo praktikai ir kursto netoleranciją lesbiečių, gėjų, biseksualių ir translyčių asmenų atžvilgiu;

| 55. | palankiai vertina tai, jog Ketvirtuoju daliniu pakeitimu į Vengrijos konstituciją įtraukiamos nuostatos, kuriose teigiama, kad „Vengrija siekia kiekvieną asmenį aprūpinti tinkamu būstu ir užtikrinti visuotinę prieigą prie viešųjų paslaugų“ ir kad „valstybė ir vietos valdžios institucijos taip pat prisideda sudarant sąlygas aprūpinti tinkamu būstu siekdamos suteikti būstą visiems benamiams“; vis dėlto reiškia susirūpinimą, jog parlamento įstatymu arba vietos potvarkiu gali būti paskelbta, kad siekiant apsaugoti viešąją tvarką, visuomenės saugumą, visuomenės sveikatą ir kultūros vertybes, gyventi tam tikroje viešosios erdvės zonoje kaip nuolatinėje buveinėje yra neteisėta; tai gali reikšti, kad už benamystę gali būti persekiojama pagal baudžiamąją teisę; primena, jog Vengrijos Konstitucinis teismas savo sprendime yra nurodęs, kad panašios priemonės, įtrauktos į Nesunkių nusižengimų įstatymą, prieštarauja Konstitucijai kaip pažeidžiančios žmogaus orumą; |
| --- | --- |

55.

palankiai vertina tai, jog Ketvirtuoju daliniu pakeitimu į Vengrijos konstituciją įtraukiamos nuostatos, kuriose teigiama, kad „Vengrija siekia kiekvieną asmenį aprūpinti tinkamu būstu ir užtikrinti visuotinę prieigą prie viešųjų paslaugų“ ir kad „valstybė ir vietos valdžios institucijos taip pat prisideda sudarant sąlygas aprūpinti tinkamu būstu siekdamos suteikti būstą visiems benamiams“; vis dėlto reiškia susirūpinimą, jog parlamento įstatymu arba vietos potvarkiu gali būti paskelbta, kad siekiant apsaugoti viešąją tvarką, visuomenės saugumą, visuomenės sveikatą ir kultūros vertybes, gyventi tam tikroje viešosios erdvės zonoje kaip nuolatinėje buveinėje yra neteisėta; tai gali reikšti, kad už benamystę gali būti persekiojama pagal baudžiamąją teisę; primena, jog Vengrijos Konstitucinis teismas savo sprendime yra nurodęs, kad panašios priemonės, įtrauktos į Nesunkių nusižengimų įstatymą, prieštarauja Konstitucijai kaip pažeidžiančios žmogaus orumą;

Religijos ar tikėjimo laisvė ir bažnyčių pripažinimas

| 56. | susirūpinęs pažymi, kad Ketvirtuoju daliniu pakeitimu į Pagrindinį įstatymą įtrauktais pakeitimais parlamentui priskiriama galia pripažinti, taikant konstitucinius įstatymus ir be konstitucinės pareigos pagrįsti pripažinimo atmetimą, kaip bažnyčias į religinę veiklą įsitraukusias tam tikras organizacijas, o tai gali turėti neigiamo poveikio valstybės pareigai išlikti neutraliai ir nešališkai įvairių religijų ir tikėjimų atžvilgiu; |
| --- | --- |

56.

susirūpinęs pažymi, kad Ketvirtuoju daliniu pakeitimu į Pagrindinį įstatymą įtrauktais pakeitimais parlamentui priskiriama galia pripažinti, taikant konstitucinius įstatymus ir be konstitucinės pareigos pagrįsti pripažinimo atmetimą, kaip bažnyčias į religinę veiklą įsitraukusias tam tikras organizacijas, o tai gali turėti neigiamo poveikio valstybės pareigai išlikti neutraliai ir nešališkai įvairių religijų ir tikėjimų atžvilgiu;

Išvada

| 57. | dar kartą patvirtina, jog itin svarbu, kad būtų laikomasi valstybių narių lygiateisiškumo Sutarčių atžvilgiu principo, ir nepritaria tam, kad valstybėms narėms būtų taikomi dvigubai standartai; pabrėžia, kad panašios situacijos arba teisinės sistemos turėtų būti vertinamos vienodai; mano, jog vien to, kad įstatymai keičiami ir priimami, negalima laikyti nesuderinama su Sutarties vertybėmis; ragina Komisiją nustatyti nesuderinamumo su ES teise atvejus, o Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turi nagrinėti kiekvieną tokį atvejį; |
| --- | --- |

57.

dar kartą patvirtina, jog itin svarbu, kad būtų laikomasi valstybių narių lygiateisiškumo Sutarčių atžvilgiu principo, ir nepritaria tam, kad valstybėms narėms būtų taikomi dvigubai standartai; pabrėžia, kad panašios situacijos arba teisinės sistemos turėtų būti vertinamos vienodai; mano, jog vien to, kad įstatymai keičiami ir priimami, negalima laikyti nesuderinama su Sutarties vertybėmis; ragina Komisiją nustatyti nesuderinamumo su ES teise atvejus, o Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turi nagrinėti kiekvieną tokį atvejį;

| 58. | dėl minėtų priežasčių daro išvadą, kad sisteminga ir bendra tendencija pakartotinai keisti konstitucinę ir teisinę sistemą per labai trumpus laikotarpius ir tokių pakeitimų turinys neatitinka ES sutarties 2 straipsnyje, 3 straipsnio 1 dalyje ir ES sutarties 6 straipsnyje išdėstytų vertybių ir nukrypsta nuo ES sutarties 4 straipsnio 3 dalyje nurodytų principų; mano, kad jei ši tendencija nebus laiku ir tinkamai pakoreguota, ji sudarys sąlygas akivaizdžiai rizikai, jog gali būti šiurkščiai pažeistos ES sutarties 2 straipsnyje minimos vertybės, atsirasti; |
| --- | --- |

58.

dėl minėtų priežasčių daro išvadą, kad sisteminga ir bendra tendencija pakartotinai keisti konstitucinę ir teisinę sistemą per labai trumpus laikotarpius ir tokių pakeitimų turinys neatitinka ES sutarties 2 straipsnyje, 3 straipsnio 1 dalyje ir ES sutarties 6 straipsnyje išdėstytų vertybių ir nukrypsta nuo ES sutarties 4 straipsnio 3 dalyje nurodytų principų; mano, kad jei ši tendencija nebus laiku ir tinkamai pakoreguota, ji sudarys sąlygas akivaizdžiai rizikai, jog gali būti šiurkščiai pažeistos ES sutarties 2 straipsnyje minimos vertybės, atsirasti;

III.
     
  rekomendacijos

Preambulė

| 59. | dar kartą patvirtina, kad jo dabartinė rezoliucija susijusi ne tik su Vengrija, bet ir neatskiriamai su visa Europos Sąjunga, jos demokratine pertvarka ir vystymusi po XX a. totalitaristinių santvarkų žlugimo; kalbama apie Europos bendriją, jos bendras vertybes ir standartus, jos įtrauktį ir gebėjimą įsitraukti į dialogą; šie klausimai susiję su būtinybe įgyvendinti Sutartis, prie kurių visos valstybės narės savanoriškai prisijungė; jei taip pat susiję su savitarpio pagalba ir abipusiu pasitikėjimu, kurie reikalingi Sąjungai, jos piliečiams ir valstybėms narėms, jei norime, kad šios Sutartys gyvuotų ne tik popieriuje, o būtų teisinis pagrindas teisingai, sąžiningai ir atvirai Europai, kurioje gerbiamos pagrindinės teisės; |
| --- | --- |

59.

dar kartą patvirtina, kad jo dabartinė rezoliucija susijusi ne tik su Vengrija, bet ir neatskiriamai su visa Europos Sąjunga, jos demokratine pertvarka ir vystymusi po XX a. totalitaristinių santvarkų žlugimo; kalbama apie Europos bendriją, jos bendras vertybes ir standartus, jos įtrauktį ir gebėjimą įsitraukti į dialogą; šie klausimai susiję su būtinybe įgyvendinti Sutartis, prie kurių visos valstybės narės savanoriškai prisijungė; jei taip pat susiję su savitarpio pagalba ir abipusiu pasitikėjimu, kurie reikalingi Sąjungai, jos piliečiams ir valstybėms narėms, jei norime, kad šios Sutartys gyvuotų ne tik popieriuje, o būtų teisinis pagrindas teisingai, sąžiningai ir atvirai Europai, kurioje gerbiamos pagrindinės teisės;

| 60. | dalijasi idėja apie Sąjungą, kuri yra ne tik „demokratijų sąjunga“, bet ir „demokratijos Sąjunga“, pagrįsta pliuralistinėmis visuomenėmis, kuriose vyrauja pagarba žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principams; |
| --- | --- |

60.

dalijasi idėja apie Sąjungą, kuri yra ne tik „demokratijų sąjunga“, bet ir „demokratijos Sąjunga“, pagrįsta pliuralistinėmis visuomenėmis, kuriose vyrauja pagarba žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principams;

| 61. | dar kartą patvirtina, kad, nors ekonomikos ir socialinės krizės metu galima pasiduoti pagundai nepaisyti konstitucinių principų, konstitucinių institucijų patikimumas ir patvarumas atlieka lemiamą vaidmenį remiant ekonominę, fiskalinę ir socialinę politiką bei socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

61.

dar kartą patvirtina, kad, nors ekonomikos ir socialinės krizės metu galima pasiduoti pagundai nepaisyti konstitucinių principų, konstitucinių institucijų patikimumas ir patvarumas atlieka lemiamą vaidmenį remiant ekonominę, fiskalinę ir socialinę politiką bei socialinę sanglaudą;

Kreipimasis į visas valstybės nares

| 62. | ragina valstybes nares nedelsiant įgyvendinti savo įsipareigojimus pagal Sutartį gerbti, užtikrinti, saugoti ir skatinti Sąjungos bendras vertybes – tai yra privaloma sąlyga siekiant gerbti demokratiją, taigi ir Sąjungos pilietybės esmę, ir kurti abipusio pasitikėjimo atmosferą, sudarančią sąlygas veiksmingam tarpvalstybiniam bendradarbiavimui ir tikrai laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei; |
| --- | --- |

62.

ragina valstybes nares nedelsiant įgyvendinti savo įsipareigojimus pagal Sutartį gerbti, užtikrinti, saugoti ir skatinti Sąjungos bendras vertybes – tai yra privaloma sąlyga siekiant gerbti demokratiją, taigi ir Sąjungos pilietybės esmę, ir kurti abipusio pasitikėjimo atmosferą, sudarančią sąlygas veiksmingam tarpvalstybiniam bendradarbiavimui ir tikrai laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei;

| 63. | mano, kad ginti Europos vertybes, įtvirtintas Sutartyse, Pagrindinių teisių chartijoje ir Europos žmogaus teisių konvencijoje, kurią yra pasirašiusi kiekviena valstybė narė ir prie kurios ES netrukus prisijungs, yra visų valstybių narių, taip pat Sąjungos institucijų moralinė ir teisinė pareiga; |
| --- | --- |

63.

mano, kad ginti Europos vertybes, įtvirtintas Sutartyse, Pagrindinių teisių chartijoje ir Europos žmogaus teisių konvencijoje, kurią yra pasirašiusi kiekviena valstybė narė ir prie kurios ES netrukus prisijungs, yra visų valstybių narių, taip pat Sąjungos institucijų moralinė ir teisinė pareiga;

| 64. | ragina nacionalinius parlamentus sustiprinti savo vaidmenį stebint, ar laikomasi pagrindinių vertybių, ir smerkti bet kokią grėsmę šioms vertybėms, kuri gali kilti ES, siekiant išlaikyti Sąjungos patikimumą trečiųjų šalių atžvilgiu, kuris pagrįstas rimtu Sąjungos ir jos valstybių narių požiūriu į vertybes, kurias jos pasirinko kaip pagrindą; |
| --- | --- |

64.

ragina nacionalinius parlamentus sustiprinti savo vaidmenį stebint, ar laikomasi pagrindinių vertybių, ir smerkti bet kokią grėsmę šioms vertybėms, kuri gali kilti ES, siekiant išlaikyti Sąjungos patikimumą trečiųjų šalių atžvilgiu, kuris pagrįstas rimtu Sąjungos ir jos valstybių narių požiūriu į vertybes, kurias jos pasirinko kaip pagrindą;

| 65. | tikisi, kad visos valstybės narės imsis reikiamų veiksmų, visų pirma Europos Sąjungos Taryboje, siekdamos lojaliai prisidėti prie Sąjungos vertybių puoselėjimo ir bendradarbiauti su Parlamentu ir Komisija stebint, kaip jų laikomasi, pirmiausia vykdant 85 dalyje minimus vadinamuosius trišalius susitikimus dėl 2 straipsnio; |
| --- | --- |

65.

tikisi, kad visos valstybės narės imsis reikiamų veiksmų, visų pirma Europos Sąjungos Taryboje, siekdamos lojaliai prisidėti prie Sąjungos vertybių puoselėjimo ir bendradarbiauti su Parlamentu ir Komisija stebint, kaip jų laikomasi, pirmiausia vykdant 85 dalyje minimus vadinamuosius trišalius susitikimus dėl 2 straipsnio;

Kreipimasis į Europos Vadovų Tarybą

| 66. | primena Europos Vadovų Tarybai jos įsipareigojimus laisvės, teisių, saugumo ir teisingumo srityje; |
| --- | --- |

66.

primena Europos Vadovų Tarybai jos įsipareigojimus laisvės, teisių, saugumo ir teisingumo srityje;

| 67. | nusivylęs pažymi, kad Europos Vadovų Taryba yra vienintelė politinė ES institucija, kuri neišsakė savo nuomonės, kai Komisija, Parlamentas, Europos Taryba, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO) ir netgi JAV administracija pareiškė susirūpinimą dėl padėties Vengrijoje; |
| --- | --- |

67.

nusivylęs pažymi, kad Europos Vadovų Taryba yra vienintelė politinė ES institucija, kuri neišsakė savo nuomonės, kai Komisija, Parlamentas, Europos Taryba, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO) ir netgi JAV administracija pareiškė susirūpinimą dėl padėties Vengrijoje;

| 68. | mano, kad Europos Vadovų Taryba negali nesiimti veiksmų tais atvejais, kai viena iš valstybių narių pažeidžia pagrindines teises arba įgyvendina pokyčius, kurie gali turėti neigiamos įtakos teisinės valstybės principų taikymui toje šalyje, taigi ir teisinės valstybės principams Europos Sąjungoje bendrąja prasme, visų pirma kai gali kilti grėsmė abipusiam pasitikėjimui teisine sistema ir teisminių institucijų bendradarbiavimui, nes tai turi neigiamo poveikio visai Sąjungai; |
| --- | --- |

68.

mano, kad Europos Vadovų Taryba negali nesiimti veiksmų tais atvejais, kai viena iš valstybių narių pažeidžia pagrindines teises arba įgyvendina pokyčius, kurie gali turėti neigiamos įtakos teisinės valstybės principų taikymui toje šalyje, taigi ir teisinės valstybės principams Europos Sąjungoje bendrąja prasme, visų pirma kai gali kilti grėsmė abipusiam pasitikėjimui teisine sistema ir teisminių institucijų bendradarbiavimui, nes tai turi neigiamo poveikio visai Sąjungai;

| 69. | ragina Europos Vadovų Tarybos Pirmininką informuoti Europos Parlamentą apie tai, kaip ji vertina padėtį; |
| --- | --- |

69.

ragina Europos Vadovų Tarybos Pirmininką informuoti Europos Parlamentą apie tai, kaip ji vertina padėtį;

Rekomendacijos Komisijai

| 70. | ragina Komisiją kaip Sutarčių sergėtoją ir instituciją, kuri Europos Sąjungos Teisingumo Teismui vykdant kontrolę užtikrina tinkamą Sąjungos teisės taikymą, imtis šių veiksmų:






  — | informuoti Europos Parlamentą apie Ketvirtojo Pagrindinio įstatymo dalinio pakeitimo vertinimą ir jo poveikį bendradarbiavimui Europos Sąjungoje; |
| --- | --- | --- |

70.

ragina Komisiją kaip Sutarčių sergėtoją ir instituciją, kuri Europos Sąjungos Teisingumo Teismui vykdant kontrolę užtikrina tinkamą Sąjungos teisės taikymą, imtis šių veiksmų:

—

informuoti Europos Parlamentą apie Ketvirtojo Pagrindinio įstatymo dalinio pakeitimo vertinimą ir jo poveikį bendradarbiavimui Europos Sąjungoje;

| — | būti pasiryžusiai užtikrinti, kad būtų visiškai gerbiamos bendros pagrindinės vertybės ir teisės, išdėstytos ES sutarties 2 straipsnyje, nes jų pažeidimais paminami patys Sąjungos pamatai ir kenkiama abipusiam valstybių narių pasitikėjimui; |
| --- | --- |

—

būti pasiryžusiai užtikrinti, kad būtų visiškai gerbiamos bendros pagrindinės vertybės ir teisės, išdėstytos ES sutarties 2 straipsnyje, nes jų pažeidimais paminami patys Sąjungos pamatai ir kenkiama abipusiam valstybių narių pasitikėjimui;

| — | atlikti objektyvius tyrimus ir pradėti pažeidimo tyrimo procedūras, kai ji mano, kad valstybė narė nevykdo savo įsipareigojimų pagal Sutartis, visų pirma pažeidžia ES pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintas teises; |
| --- | --- |

—

atlikti objektyvius tyrimus ir pradėti pažeidimo tyrimo procedūras, kai ji mano, kad valstybė narė nevykdo savo įsipareigojimų pagal Sutartis, visų pirma pažeidžia ES pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintas teises;

| — | vengti bet kokių dvigubų standartų taikymo valstybių narių atžvilgiu, užtikrinant, kad panašios situacijos visose valstybėse narėse būtų vertinamos panašiai, taigi visapusiškai paisyti valstybių narių lygiateisiškumo Sutarčių atžvilgiu principo; |
| --- | --- |

—

vengti bet kokių dvigubų standartų taikymo valstybių narių atžvilgiu, užtikrinant, kad panašios situacijos visose valstybėse narėse būtų vertinamos panašiai, taigi visapusiškai paisyti valstybių narių lygiateisiškumo Sutarčių atžvilgiu principo;

| — | sutelkti dėmesį ne tik konkretiems ES teisės pažeidimams koreguoti, visų pirma taikant SESV 258 straipsnį, tačiau ir imtis atitinkamų atsakomųjų veiksmų atsižvelgiant į sistemingą valstybės narės konstitucinės ir teisinės sistemos keitimą ir praktiką, kai gausūs ir pasikartojantys pažeidimai, deja, sudaro sąlygas teisiniam netikrumui atsirasti, o tokiu būdu nebesilaikoma ES sutarties 2 straipsnio reikalavimų; |
| --- | --- |

—

sutelkti dėmesį ne tik konkretiems ES teisės pažeidimams koreguoti, visų pirma taikant SESV 258 straipsnį, tačiau ir imtis atitinkamų atsakomųjų veiksmų atsižvelgiant į sistemingą valstybės narės konstitucinės ir teisinės sistemos keitimą ir praktiką, kai gausūs ir pasikartojantys pažeidimai, deja, sudaro sąlygas teisiniam netikrumui atsirasti, o tokiu būdu nebesilaikoma ES sutarties 2 straipsnio reikalavimų;

| — | taikyti visapusiškesnį požiūrį ankstyvajame etape kovojant su bet kokiomis galimomis grėsmėmis, susijusiomis su šiurkščiu pagrindinių vertybių atitinkamoje valstybėje narėje pažeidimu, ir nedelsiant įsitraukti į struktūrinį politinį dialogą su atitinkama valstybe nare ir kitomis ES institucijomis; šį struktūrinį politinį dialogą aukščiausiu politiniu lygmeniu turėtų koordinuoti Komisija; jis turėtų turėti aiškų poveikį visam Komisijos ir susijusios valstybės narės derybų spektrui įvairiose ES srityse; |
| --- | --- |

—

taikyti visapusiškesnį požiūrį ankstyvajame etape kovojant su bet kokiomis galimomis grėsmėmis, susijusiomis su šiurkščiu pagrindinių vertybių atitinkamoje valstybėje narėje pažeidimu, ir nedelsiant įsitraukti į struktūrinį politinį dialogą su atitinkama valstybe nare ir kitomis ES institucijomis; šį struktūrinį politinį dialogą aukščiausiu politiniu lygmeniu turėtų koordinuoti Komisija; jis turėtų turėti aiškų poveikį visam Komisijos ir susijusios valstybės narės derybų spektrui įvairiose ES srityse;

| — | siekiant sukurti „Įspėjimo apie ES sutarties 2 straipsnio principo pažeidimą darbotvarkę“, kai tik bus nustatyta ES sutarties 2 straipsnio pažeidimų grėsmė, kuriuos Komisija tirtų ypač skubiai ir teikdama išskirtinį prioritetą, koordinuodama aukščiausiu politiniu lygmeniu ir visapusiškai atsižvelgdama į įvairių ES sektorių politiką, kol bus visiškai užtikrinta, kad vėl paisoma ES sutarties 2 straipsnio ir užkirstas kelias bet kokiai jo pažeidimų rizikai, kaip pabrėžiama taip pat ir keturių valstybių narių užsienio reikalų ministrų laiške, kuriame jie kartu su Komisijos pirmininku atkreipia dėmesį į būtinybę nustatyti naujus ir veiksmingesnius metodus siekiant apsaugoti pagrindines vertybes, kad būtų labiau propaguojama teisinės valstybės principų laikymosi praktika, atsižvelgiant į 2013 m. birželio 6 d. ir birželio 7 d. Tarybos išvadas dėl pagrindinių teisių ir teisinės valstybės principų ir dėl Komisijos 2012 m. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos taikymo ataskaitos; |
| --- | --- |

—

siekiant sukurti „Įspėjimo apie ES sutarties 2 straipsnio principo pažeidimą darbotvarkę“, kai tik bus nustatyta ES sutarties 2 straipsnio pažeidimų grėsmė, kuriuos Komisija tirtų ypač skubiai ir teikdama išskirtinį prioritetą, koordinuodama aukščiausiu politiniu lygmeniu ir visapusiškai atsižvelgdama į įvairių ES sektorių politiką, kol bus visiškai užtikrinta, kad vėl paisoma ES sutarties 2 straipsnio ir užkirstas kelias bet kokiai jo pažeidimų rizikai, kaip pabrėžiama taip pat ir keturių valstybių narių užsienio reikalų ministrų laiške, kuriame jie kartu su Komisijos pirmininku atkreipia dėmesį į būtinybę nustatyti naujus ir veiksmingesnius metodus siekiant apsaugoti pagrindines vertybes, kad būtų labiau propaguojama teisinės valstybės principų laikymosi praktika, atsižvelgiant į 2013 m. birželio 6 d. ir birželio 7 d. Tarybos išvadas dėl pagrindinių teisių ir teisinės valstybės principų ir dėl Komisijos 2012 m. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos taikymo ataskaitos;

| — | rengti techninio pobūdžio susitikimus su susijusios valstybės narės tarnybomis, tačiau neužbaigti jokių derybų dėl politikos sričių, išskyrus susijusias su ES sutarties 2 straipsniu, kol nebus užtikrinta, kad visapusiškai laikomasi ES sutarties 2 straipsnio; |
| --- | --- |

—

rengti techninio pobūdžio susitikimus su susijusios valstybės narės tarnybomis, tačiau neužbaigti jokių derybų dėl politikos sričių, išskyrus susijusias su ES sutarties 2 straipsniu, kol nebus užtikrinta, kad visapusiškai laikomasi ES sutarties 2 straipsnio;

| — | taikyti horizontalųjį požiūrį įtraukiant visas susijusias Komisijos tarnybas siekiant užtikrinti, kad teisinės valstybės principų būtų laikomasi visose srityse, įskaitant ekonomikos ir socialinį sektorių; |
| --- | --- |

—

taikyti horizontalųjį požiūrį įtraukiant visas susijusias Komisijos tarnybas siekiant užtikrinti, kad teisinės valstybės principų būtų laikomasi visose srityse, įskaitant ekonomikos ir socialinį sektorių;

| — | įgyvendinti ir prireikus atnaujinti savo 2003 m. komunikatą dėl Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio (COM(2003)0606) ir parengti išsamų pasiūlymą dėl skubaus ir nepriklausomo stebėsenos mechanizmo ir išankstinio įspėjimo sistemos; |
| --- | --- |

—

įgyvendinti ir prireikus atnaujinti savo 2003 m. komunikatą dėl Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio (COM(2003)0606) ir parengti išsamų pasiūlymą dėl skubaus ir nepriklausomo stebėsenos mechanizmo ir išankstinio įspėjimo sistemos;

| — | reguliariai stebėti tinkamą Europos teisingumo erdvės veikimą ir imtis veiksmų, kai bet kurioje valstybėje narėje teisminių institucijų nepriklausomumui kyla pavojus, siekiant išvengti abipusio pasitikėjimo tarp nacionalinių teisminių institucijų mažėjimo – taip neišvengiamai atsirastų kliūčių tinkamam ES priemonių, susijusių su abipusiu pripažinimu ir tarpvalstybiniu bendradarbiavimu, taikymui; |
| --- | --- |

—

reguliariai stebėti tinkamą Europos teisingumo erdvės veikimą ir imtis veiksmų, kai bet kurioje valstybėje narėje teisminių institucijų nepriklausomumui kyla pavojus, siekiant išvengti abipusio pasitikėjimo tarp nacionalinių teisminių institucijų mažėjimo – taip neišvengiamai atsirastų kliūčių tinkamam ES priemonių, susijusių su abipusiu pripažinimu ir tarpvalstybiniu bendradarbiavimu, taikymui;

| — | užtikrinti, kad valstybės narės garantuotų tinkamą Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimą, atsižvelgiant į žiniasklaidos pliuralizmą ir vienodas galimybes gauti informacijos; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad valstybės narės garantuotų tinkamą Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimą, atsižvelgiant į žiniasklaidos pliuralizmą ir vienodas galimybes gauti informacijos;

| — | stebėti, ar veiksmingai taikomos taisyklės, kuriomis užtikrinama skaidri ir sąžininga žiniasklaidos finansavimo, valstybinės reklamos ir finansinės paramos skyrimo tvarka, siekiant užtikrinti, kad jomis nebūtų daroma žala informacijos ir saviraiškos laisvei, pliuralizmui ar žiniasklaidos priemonių redaktorių požiūriui; |
| --- | --- |

—

stebėti, ar veiksmingai taikomos taisyklės, kuriomis užtikrinama skaidri ir sąžininga žiniasklaidos finansavimo, valstybinės reklamos ir finansinės paramos skyrimo tvarka, siekiant užtikrinti, kad jomis nebūtų daroma žala informacijos ir saviraiškos laisvei, pliuralizmui ar žiniasklaidos priemonių redaktorių požiūriui;

| — | laiku ir laipsniškai imtis tinkamų proporcingų priemonių, kai kyla susirūpinimas dėl saviraiškos, informacijos ir žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo ES ir valstybėse narėse, remiantis išsamia ir kruopščia padėties ir spręstinų problemų bei geriausių jų sprendimo būdų analize; |
| --- | --- |

—

laiku ir laipsniškai imtis tinkamų proporcingų priemonių, kai kyla susirūpinimas dėl saviraiškos, informacijos ir žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo ES ir valstybėse narėse, remiantis išsamia ir kruopščia padėties ir spręstinų problemų bei geriausių jų sprendimo būdų analize;

| — | spręsti šiuos klausimus atsižvelgiant į Garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugų direktyvą, kad būtų sustiprintas valstybių narių reguliavimo institucijų ir Komisijos bendradarbiavimas, kuo skubiau pasiūlant tos direktyvos, visų pirma jos 29 ir 30 straipsnių, persvarstymą ir dalinį pakeitimą; |
| --- | --- |

—

spręsti šiuos klausimus atsižvelgiant į Garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugų direktyvą, kad būtų sustiprintas valstybių narių reguliavimo institucijų ir Komisijos bendradarbiavimas, kuo skubiau pasiūlant tos direktyvos, visų pirma jos 29 ir 30 straipsnių, persvarstymą ir dalinį pakeitimą;

| — | tęsti dialogą su Vengrijos vyriausybe dėl naujos Ketvirtojo dalinio pakeitimo nuostatos, pagal kurią Vengrijos vyriausybei suteikiama galimybė nustatyti specialų mokestį, siekiant įgyvendinti ES Teisingumo Teismo sprendimus, kuriais nustatomi mokėjimo įpareigojimai, kai valstybės biudžete nėra pakankamai lėšų ir kai valstybės skola viršija pusę bendrojo vidaus produkto, atitikties ES teisei ir siūlyti atitinkamas priemones, siekiant išvengti galimo ES sutarties 4 straipsnio 3 dalyje įtvirtinto lojalaus bendradarbiavimo principo pažeidimo; |
| --- | --- |

—

tęsti dialogą su Vengrijos vyriausybe dėl naujos Ketvirtojo dalinio pakeitimo nuostatos, pagal kurią Vengrijos vyriausybei suteikiama galimybė nustatyti specialų mokestį, siekiant įgyvendinti ES Teisingumo Teismo sprendimus, kuriais nustatomi mokėjimo įpareigojimai, kai valstybės biudžete nėra pakankamai lėšų ir kai valstybės skola viršija pusę bendrojo vidaus produkto, atitikties ES teisei ir siūlyti atitinkamas priemones, siekiant išvengti galimo ES sutarties 4 straipsnio 3 dalyje įtvirtinto lojalaus bendradarbiavimo principo pažeidimo;

| 71. | primena Komisijai, kad Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija ir būsimas Sąjungos prisijungimas prie Europos žmogaus teisių konvencijos įtvirtina naują Europos Sąjungos teisės struktūrą – žmogaus teisės labiau nei bet kada iškeliamos kaip svarbiausia ES teisės dalis, todėl Komisija, kaip Sutarčių sergėtoja, įgauna didesnę atsakomybę šioje srityje; |
| --- | --- |

71.

primena Komisijai, kad Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija ir būsimas Sąjungos prisijungimas prie Europos žmogaus teisių konvencijos įtvirtina naują Europos Sąjungos teisės struktūrą – žmogaus teisės labiau nei bet kada iškeliamos kaip svarbiausia ES teisės dalis, todėl Komisija, kaip Sutarčių sergėtoja, įgauna didesnę atsakomybę šioje srityje;

Rekomendacijos Vengrijos valdžios institucijoms

| 72. | primygtinai ragina Vengrijos valdžios institucijas kuo skubiau įgyvendinti visas priemones, kurias Europos Komisija, kaip Sutarčių sergėtoja, laiko būtinomis siekiant visapusiškai laikytis ES teisės, visapusiškai laikytis Vengrijos Konstitucinio teismo sprendimų ir kuo greičiau įgyvendinti šias rekomendacijas, taip pat Venecijos komisijos, Europos Tarybos ir kitų tarptautinių institucijų, siekiančių užtikrinti teisinės valstybės principų ir pagrindinių teisių apsaugą, rekomendacijas, kad būtų visiškai paisoma teisinės valstybės principų ir pagrindinius su jais susijusių reikalavimų dėl konstitucinės santvarkos, stabdžių ir atsvarų sistemos ir teisminių institucijų nepriklausomumo, taip pat nustatyti patikimas pagrindinių teisių apsaugos priemones, įskaitant saviraiškos, žiniasklaidos ir religijos ar tikėjimo laisvę, mažumų apsaugą, kovą su diskriminacija bei teisę į nuosavybę; |
| --- | --- |

72.

primygtinai ragina Vengrijos valdžios institucijas kuo skubiau įgyvendinti visas priemones, kurias Europos Komisija, kaip Sutarčių sergėtoja, laiko būtinomis siekiant visapusiškai laikytis ES teisės, visapusiškai laikytis Vengrijos Konstitucinio teismo sprendimų ir kuo greičiau įgyvendinti šias rekomendacijas, taip pat Venecijos komisijos, Europos Tarybos ir kitų tarptautinių institucijų, siekiančių užtikrinti teisinės valstybės principų ir pagrindinių teisių apsaugą, rekomendacijas, kad būtų visiškai paisoma teisinės valstybės principų ir pagrindinius su jais susijusių reikalavimų dėl konstitucinės santvarkos, stabdžių ir atsvarų sistemos ir teisminių institucijų nepriklausomumo, taip pat nustatyti patikimas pagrindinių teisių apsaugos priemones, įskaitant saviraiškos, žiniasklaidos ir religijos ar tikėjimo laisvę, mažumų apsaugą, kovą su diskriminacija bei teisę į nuosavybę;

dėl Pagrindinio įstatymo:

| — | visiškai atkurti Pagrindinio įstatymo viršenybę pašalinant iš jo nuostatas, kurias Konstitucinis teismas anksčiau paskelbė prieštaraujančiomis Konstitucijai; |
| --- | --- |

—

visiškai atkurti Pagrindinio įstatymo viršenybę pašalinant iš jo nuostatas, kurias Konstitucinis teismas anksčiau paskelbė prieštaraujančiomis Konstitucijai;

| — | sumažinti dažną konstitucinių įstatymų naudojimą, kad tokioms politikos sritims kaip šeimos, socialinė, fiskalinė politika ir biudžeto klausimai būtų taikomi įprasti teisės aktai ir daugumos principas; |
| --- | --- |

—

sumažinti dažną konstitucinių įstatymų naudojimą, kad tokioms politikos sritims kaip šeimos, socialinė, fiskalinė politika ir biudžeto klausimai būtų taikomi įprasti teisės aktai ir daugumos principas;

| — | įgyvendinti Venecijos komisijos rekomendacijas ir pirmiausia patikslinti politikos sričių, kurioms būtina kvalifikuota balsų dauguma, sąrašą, siekiant užtikrinti prasmingus būsimus rinkimus; |
| --- | --- |

—

įgyvendinti Venecijos komisijos rekomendacijas ir pirmiausia patikslinti politikos sričių, kurioms būtina kvalifikuota balsų dauguma, sąrašą, siekiant užtikrinti prasmingus būsimus rinkimus;

| — | užtikrinti aktyvią parlamentinę sistemą, pagal kurią taip pat gerbiamos opozicinės jėgos, nustatant pagrįstą terminą tikroms diskusijoms tarp daugumos ir opozicijos ir terminą visuomenei dalyvauti teisėkūros procedūroje; |
| --- | --- |

—

užtikrinti aktyvią parlamentinę sistemą, pagal kurią taip pat gerbiamos opozicinės jėgos, nustatant pagrįstą terminą tikroms diskusijoms tarp daugumos ir opozicijos ir terminą visuomenei dalyvauti teisėkūros procedūroje;

| — | užtikrinti, kad konstituciniame procese kuo labiau dalyvautų visos parlamento partijos, net jeigu vien valdančioji koalicija sudaro atitinkamą specialią daugumą; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad konstituciniame procese kuo labiau dalyvautų visos parlamento partijos, net jeigu vien valdančioji koalicija sudaro atitinkamą specialią daugumą;

dėl stabdžių ir atsvarų sistemos:

| — | visiškai grąžinti Konstitucinio teismo kaip konstitucinę apsaugą užtikrinančio aukščiausiojo organo prerogatyvas, taigi ir Pagrindinio įstatymo viršenybę, pašalinant iš jo teksto Konstitucinio teismo galių apribojimus persvarstyti bet kokių Pagrindinio įstatymo pakeitimų konstitucingumą ir du dešimtmečius trunkantį Konstitucinio teismo praktikos panaikinimą; grąžinti Konstitucinio teismo teisę persvarstyti visus teisės aktus be išimčių siekiant užtikrinti parlamento ir vykdomosios valdžios veiksmų pusiausvyrą ir visapusišką teisminę kontrolę; tokia teisminė ir konstitucinė peržiūra įvairiose valstybėse narėse gali būti vykdoma skirtingai, atsižvelgiant į kiekvienos šalies istorinius konstitucinės sistemos ypatumus, tačiau tuo atveju, jei įsteigiamas Konstitucinis teismas (kaip Vengrijos Konstitucinis teismas, kuris po komunistinės sistemos žlugimo greitai įgijo gerą reputaciją tarp Europos šalių konstitucinių teismų), jam neturėtų būti taikomos priemonės, kuriomis būtų apribojama jo kompetencija ir tokiu būdu daroma žala teisinės valstybės principų paisymui; |
| --- | --- |

—

visiškai grąžinti Konstitucinio teismo kaip konstitucinę apsaugą užtikrinančio aukščiausiojo organo prerogatyvas, taigi ir Pagrindinio įstatymo viršenybę, pašalinant iš jo teksto Konstitucinio teismo galių apribojimus persvarstyti bet kokių Pagrindinio įstatymo pakeitimų konstitucingumą ir du dešimtmečius trunkantį Konstitucinio teismo praktikos panaikinimą; grąžinti Konstitucinio teismo teisę persvarstyti visus teisės aktus be išimčių siekiant užtikrinti parlamento ir vykdomosios valdžios veiksmų pusiausvyrą ir visapusišką teisminę kontrolę; tokia teisminė ir konstitucinė peržiūra įvairiose valstybėse narėse gali būti vykdoma skirtingai, atsižvelgiant į kiekvienos šalies istorinius konstitucinės sistemos ypatumus, tačiau tuo atveju, jei įsteigiamas Konstitucinis teismas (kaip Vengrijos Konstitucinis teismas, kuris po komunistinės sistemos žlugimo greitai įgijo gerą reputaciją tarp Europos šalių konstitucinių teismų), jam neturėtų būti taikomos priemonės, kuriomis būtų apribojama jo kompetencija ir tokiu būdu daroma žala teisinės valstybės principų paisymui;

| — | grąžinti galimybę teisminėms institucijoms remtis teismo praktika, taikyta prieš įsigaliojant Pagrindiniam įstatymui, visų pirma pagrindinių teisių srityje (12); |
| --- | --- |

—

grąžinti galimybę teisminėms institucijoms remtis teismo praktika, taikyta prieš įsigaliojant Pagrindiniam įstatymui, visų pirma pagrindinių teisių srityje (12);

| — | siekti bendro sutarimo renkant Konstitucinio teismo narius, reikšmingai įtraukiant opoziciją, ir užtikrinti, kad teismo nariai nepriklausytų nuo politinės įtakos; |
| --- | --- |

—

siekti bendro sutarimo renkant Konstitucinio teismo narius, reikšmingai įtraukiant opoziciją, ir užtikrinti, kad teismo nariai nepriklausytų nuo politinės įtakos;

| — | grąžinti parlamento prerogatyvas biudžeto srityje ir taip užtikrinti visišką dėl biudžeto priimamų sprendimų demokratinį teisėtumą pašalinant parlamento galių apribojimą dėl neparlamentinės Biudžeto tarybos; |
| --- | --- |

—

grąžinti parlamento prerogatyvas biudžeto srityje ir taip užtikrinti visišką dėl biudžeto priimamų sprendimų demokratinį teisėtumą pašalinant parlamento galių apribojimą dėl neparlamentinės Biudžeto tarybos;

| — | bendradarbiauti su Europos institucijomis siekiant užtikrinti, kad naujo Nacionalinio saugumo įstatymo nuostatos atitiktų valdžių padalijimo, teisminių institucijų nepriklausomumo, pagarbos privačiam ir šeiminiam gyvenimui ir teisės į veiksmingą teisinę gynybą pagrindinius principus; |
| --- | --- |

—

bendradarbiauti su Europos institucijomis siekiant užtikrinti, kad naujo Nacionalinio saugumo įstatymo nuostatos atitiktų valdžių padalijimo, teisminių institucijų nepriklausomumo, pagarbos privačiam ir šeiminiam gyvenimui ir teisės į veiksmingą teisinę gynybą pagrindinius principus;

| — | teikti paaiškinimus, kaip Vengrijos valdžios institucijos ketina koreguoti vyresniųjų tarnautojų pareigų nutraukimą nesibaigus kadencijai siekiant, kad būtų užtikrintas Duomenų apsaugos institucijos nepriklausomumas; |
| --- | --- |

—

teikti paaiškinimus, kaip Vengrijos valdžios institucijos ketina koreguoti vyresniųjų tarnautojų pareigų nutraukimą nesibaigus kadencijai siekiant, kad būtų užtikrintas Duomenų apsaugos institucijos nepriklausomumas;

dėl teisminių institucijų nepriklausomumo:

| — | visiškai garantuoti teisminių institucijų nepriklausomumą užtikrinant, kad nepašalinamumo ir garantuotos teisėjų kadencijos principai, taisyklės, kuriomis reglamentuojama teismų valdymo organų struktūra ir sudėtis, taip pat Konstitucinio teismo nepriklausomumo apsaugos priemonės būtų įtvirtintos Pagrindiniame įstatyme; |
| --- | --- |

—

visiškai garantuoti teisminių institucijų nepriklausomumą užtikrinant, kad nepašalinamumo ir garantuotos teisėjų kadencijos principai, taisyklės, kuriomis reglamentuojama teismų valdymo organų struktūra ir sudėtis, taip pat Konstitucinio teismo nepriklausomumo apsaugos priemonės būtų įtvirtintos Pagrindiniame įstatyme;

| — | skubiai ir tinkamai įgyvendinti minėtus 2012 m. lapkričio 6 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Vengrijos Konstitucinio teismo sprendimus, suteikiant galimybę atleistiems teisėjams, kurie taip pageidauja, grįžti į savo ankstesnes pareigas, įskaitant pirmininkaujančius teisėjus, kurių ankstesnes vadovaujamas pareigas eiti jau paskirti kiti asmenys; |
| --- | --- |

—

skubiai ir tinkamai įgyvendinti minėtus 2012 m. lapkričio 6 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Vengrijos Konstitucinio teismo sprendimus, suteikiant galimybę atleistiems teisėjams, kurie taip pageidauja, grįžti į savo ankstesnes pareigas, įskaitant pirmininkaujančius teisėjus, kurių ankstesnes vadovaujamas pareigas eiti jau paskirti kiti asmenys;

| — | nustatyti objektyvius atrankos kriterijus arba pavesti Nacionalinei teismų tarybai nustatyti tokius kriterijus siekiant užtikrinti, jog bylų perdavimo taisyklėse būtų atsižvelgiama į teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisėto teisėją principą; |
| --- | --- |

—

nustatyti objektyvius atrankos kriterijus arba pavesti Nacionalinei teismų tarybai nustatyti tokius kriterijus siekiant užtikrinti, jog bylų perdavimo taisyklėse būtų atsižvelgiama į teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisėto teisėją principą;

| — | įgyvendinti likusias rekomendacijas, pateiktas Venecijos komisijos nuomonėje Nr. CDL-AD(2012)020 dėl konstitucinių įstatymų dėl teisminių institucijų, kurie buvo iš dalies pakeisti patvirtinus nuomonę Nr. CDL-AD(2012)001; |
| --- | --- |

—

įgyvendinti likusias rekomendacijas, pateiktas Venecijos komisijos nuomonėje Nr. CDL-AD(2012)020 dėl konstitucinių įstatymų dėl teisminių institucijų, kurie buvo iš dalies pakeisti patvirtinus nuomonę Nr. CDL-AD(2012)001;

dėl rinkimų reformos:

| — | paraginti Venecijos komisiją ir ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biurą (angl. ODIHR) atlikti bendrą visapusiškai pakeistos teisinės ir institucinės rinkimų sistemos analizę ir paraginti ODIHR atlikti poreikių vertinimo misiją ir ilguoju bei trumpuoju laikotarpiu stebėti rinkimus; |
| --- | --- |

—

paraginti Venecijos komisiją ir ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biurą (angl. ODIHR) atlikti bendrą visapusiškai pakeistos teisinės ir institucinės rinkimų sistemos analizę ir paraginti ODIHR atlikti poreikių vertinimo misiją ir ilguoju bei trumpuoju laikotarpiu stebėti rinkimus;

| — | užtikrinti proporcingą atstovavimą Nacionaliniame rinkimų komitete; |
| --- | --- |

—

užtikrinti proporcingą atstovavimą Nacionaliniame rinkimų komitete;

dėl žiniasklaidos ir pliuralizmo:

| — | remiantis Europos Tarybos 2012 m. teisės ekspertų pačiomis svarbiausiomis likusiomis rekomendacijomis, vykdyti įsipareigojimą tęsti diskusijas apie bendradarbiavimo veiklą ekspertų lygmeniu, susijusią su ilgesnės trukmės žiniasklaidos laisvės perspektyva; |
| --- | --- |

—

remiantis Europos Tarybos 2012 m. teisės ekspertų pačiomis svarbiausiomis likusiomis rekomendacijomis, vykdyti įsipareigojimą tęsti diskusijas apie bendradarbiavimo veiklą ekspertų lygmeniu, susijusią su ilgesnės trukmės žiniasklaidos laisvės perspektyva;

| — | užtikrinti, kad visos atitinkamos suinteresuotosios šalys, įskaitant profesionalius žiniasklaidos atstovus, opozicines partijas ir piliečių visuomenę, laiku ir aktyviai dalyvautų bet kurioje tolesnėje šio teisės akto, kuriuo reglamentuojamas toks esminis demokratinės visuomenės veikimo aspektas, peržiūroje ir jo įgyvendinimo procese; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad visos atitinkamos suinteresuotosios šalys, įskaitant profesionalius žiniasklaidos atstovus, opozicines partijas ir piliečių visuomenę, laiku ir aktyviai dalyvautų bet kurioje tolesnėje šio teisės akto, kuriuo reglamentuojamas toks esminis demokratinės visuomenės veikimo aspektas, peržiūroje ir jo įgyvendinimo procese;

| — | stebėti, jog būtų laikomasi pagal EŽTT 10 straipsnį iš Europos žmogaus teisių teismo jurisprudencijos atsirandančios pozityvios pareigos, kad būtų apsaugota saviraiškos laisvė kaip viena išankstinių sąlygų demokratijai veikti; |
| --- | --- |

—

stebėti, jog būtų laikomasi pagal EŽTT 10 straipsnį iš Europos žmogaus teisių teismo jurisprudencijos atsirandančios pozityvios pareigos, kad būtų apsaugota saviraiškos laisvė kaip viena išankstinių sąlygų demokratijai veikti;

| — | gerbti, užtikrinti, apsaugoti ir skatinti pagrindinę teisę į saviraiškos ir informacijos laisvę, taip pat žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą ir susilaikyti nuo mechanizmų, keliančių grėsmę žiniasklaidos laisvei ir žurnalistų bei redaktorių nepriklausomumui, kūrimo ar rėmimo; |
| --- | --- |

—

gerbti, užtikrinti, apsaugoti ir skatinti pagrindinę teisę į saviraiškos ir informacijos laisvę, taip pat žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą ir susilaikyti nuo mechanizmų, keliančių grėsmę žiniasklaidos laisvei ir žurnalistų bei redaktorių nepriklausomumui, kūrimo ar rėmimo;

| — | užtikrinti, kad objektyvios teisiškai privalomos procedūros ir mechanizmai būtų tinkami valstybinių žiniasklaidos institucijų, valdybų, žiniasklaidos tarybų ir reguliavimo institucijų vadovams atrinkti ir skirti, laikantis nepriklausomumo, sąžiningumo, patirties ir profesionalumo, atstovavimo visam politikos ir socialiniam spektrui, teisinio tikrumo ir tęstinumo principų; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad objektyvios teisiškai privalomos procedūros ir mechanizmai būtų tinkami valstybinių žiniasklaidos institucijų, valdybų, žiniasklaidos tarybų ir reguliavimo institucijų vadovams atrinkti ir skirti, laikantis nepriklausomumo, sąžiningumo, patirties ir profesionalumo, atstovavimo visam politikos ir socialiniam spektrui, teisinio tikrumo ir tęstinumo principų;

| — | teikti teisines garantijas dėl visiškos šaltinių konfidencialumo principo apsaugos ir griežtai taikyti su Europos žmogaus teisių teismu susijusią teismų praktiką; |
| --- | --- |

—

teikti teisines garantijas dėl visiškos šaltinių konfidencialumo principo apsaugos ir griežtai taikyti su Europos žmogaus teisių teismu susijusią teismų praktiką;

| — | užtikrinti, kad taisyklės, susijusios su politine informacija audiovizualinės žiniasklaidos sektoriuje, garantuotų sąžiningą galimybę susipažinti su politiniais konkurentais, nuomonėmis ir požiūriu, ypač rinkimų ir referendumų atveju, ir taip užtikrinti piliečiams galimybę susidaryti nuomonę be nederamos vieną dominuojančią nuomonę formuojančios jėgos įtakos; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad taisyklės, susijusios su politine informacija audiovizualinės žiniasklaidos sektoriuje, garantuotų sąžiningą galimybę susipažinti su politiniais konkurentais, nuomonėmis ir požiūriu, ypač rinkimų ir referendumų atveju, ir taip užtikrinti piliečiams galimybę susidaryti nuomonę be nederamos vieną dominuojančią nuomonę formuojančios jėgos įtakos;

dėl pagarbos pagrindinėms teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises

| — | imtis pozityvių veiksmų ir veiksmingų priemonių siekiant užtikrinti, jog būtų gerbiamos visų asmenų, įskaitant mažumoms priklausančius asmenis ir benamius, pagrindinės teisės, tęsti tokius veiksmus ir priemones ir užtikrinti, kad jas įgyvendintų visos kompetentingos valdžios institucijos; persvarstant šeimos sąvoką atsižvelgti į Europos teisėkūros tendencijas išplėsti šeimos apibrėžties taikymo sritį ir į neigiamą poveikį, kuris dėl apribotos šeimos apibrėžties gali būti daromas tų asmenų, kurie pagal naują ir labiau apribotą apibrėžtį nepatenka į taikymo sritį, pagrindinėms teisėms; |
| --- | --- |

—

imtis pozityvių veiksmų ir veiksmingų priemonių siekiant užtikrinti, jog būtų gerbiamos visų asmenų, įskaitant mažumoms priklausančius asmenis ir benamius, pagrindinės teisės, tęsti tokius veiksmus ir priemones ir užtikrinti, kad jas įgyvendintų visos kompetentingos valdžios institucijos; persvarstant šeimos sąvoką atsižvelgti į Europos teisėkūros tendencijas išplėsti šeimos apibrėžties taikymo sritį ir į neigiamą poveikį, kuris dėl apribotos šeimos apibrėžties gali būti daromas tų asmenų, kurie pagal naują ir labiau apribotą apibrėžtį nepatenka į taikymo sritį, pagrindinėms teisėms;

| — | taikyti naują metodą, siekiant galiausiai prisiimti atsakomybę dėl pažeidžiamų asmenų, tokių kaip benamiai, kaip numatyta su žmogaus teisėmis susijusiose tarptautinėse sutartyse, kurias Vengrija yra pasirašiusi, pavyzdžiui, Europos žmogaus teisių konvencijoje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ir taip skatinti pagrindines teises, o ne jas pažeisti į Pagrindinį įstatymą įtrauktomis nuostatomis dėl benamių kriminalizavimo; |
| --- | --- |

—

taikyti naują metodą, siekiant galiausiai prisiimti atsakomybę dėl pažeidžiamų asmenų, tokių kaip benamiai, kaip numatyta su žmogaus teisėmis susijusiose tarptautinėse sutartyse, kurias Vengrija yra pasirašiusi, pavyzdžiui, Europos žmogaus teisių konvencijoje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ir taip skatinti pagrindines teises, o ne jas pažeisti į Pagrindinį įstatymą įtrauktomis nuostatomis dėl benamių kriminalizavimo;

| — | ragina Vengrijos vyriausybę dėti visas pastangas stiprinti socialinio dialogo ir visapusiškų konsultacijų priemones bei užtikrinti su tuo susijusias teises; |
| --- | --- |

—

ragina Vengrijos vyriausybę dėti visas pastangas stiprinti socialinio dialogo ir visapusiškų konsultacijų priemones bei užtikrinti su tuo susijusias teises;

| — | stiprinti veiklą, kuria siekiama integruoti romus, ir imtis tinkamų priemonių šiai gyventojų grupei apsaugoti; turi būti aiškiai ir ryžtingai užkertamas kelias rasistiniams grasinimams prieš romų tautybės gyventojus; |
| --- | --- |

—

stiprinti veiklą, kuria siekiama integruoti romus, ir imtis tinkamų priemonių šiai gyventojų grupei apsaugoti; turi būti aiškiai ir ryžtingai užkertamas kelias rasistiniams grasinimams prieš romų tautybės gyventojus;

dėl religijos ar tikėjimo laisvės ir bažnyčių pripažinimo:

| — | nustatyti aiškius, neutralius ir nešališkus reikalavimus ir institucines procedūras religinėms organizacijoms kaip bažnyčioms pripažinti, kuriais būtų paisoma valstybės pareigos išlikti neutraliai ir nešališkai įvairių religijų ir tikėjimų atžvilgiu, ir numatyti veiksmingas teisių gynimo priemones tais atvejais, kai nepripažįstamas statusas arba nėra sprendimo, laikantis konstitucinių reikalavimų, išdėstytų minėtame Konstitucinio Teismo sprendime Nr. 6/2013; |
| --- | --- |

—

nustatyti aiškius, neutralius ir nešališkus reikalavimus ir institucines procedūras religinėms organizacijoms kaip bažnyčioms pripažinti, kuriais būtų paisoma valstybės pareigos išlikti neutraliai ir nešališkai įvairių religijų ir tikėjimų atžvilgiu, ir numatyti veiksmingas teisių gynimo priemones tais atvejais, kai nepripažįstamas statusas arba nėra sprendimo, laikantis konstitucinių reikalavimų, išdėstytų minėtame Konstitucinio Teismo sprendime Nr. 6/2013;

Rekomendacijos ES institucijoms dėl naujo mechanizmo, skirto veiksmingai įgyvendinti ES sutarties 2 straipsnį, nustatymo

| 73. | pakartoja, kad reikia skubiai spręsti vadinamąją Kopenhagos dilemą, kai ES išlieka labai griežta dėl to, ar šalys kandidatės paiso bendrų vertybių ir standartų, tačiau, joms prisijungus prie ES, stokoja veiksmingų stebėsenos ir sankcijų nustatymo priemonių; |
| --- | --- |

73.

pakartoja, kad reikia skubiai spręsti vadinamąją Kopenhagos dilemą, kai ES išlieka labai griežta dėl to, ar šalys kandidatės paiso bendrų vertybių ir standartų, tačiau, joms prisijungus prie ES, stokoja veiksmingų stebėsenos ir sankcijų nustatymo priemonių;

| 74. | tvirtai reikalauja, kad valstybės narės būtų reguliariai vertinamos, ar nuolat paiso pagrindinių Sąjungos vertybių ir demokratijos reikalavimų bei teisinės valstybės principų, vengiant dvigubų standartų taikymo ir turint omenyje tai, kad šis vertinimas turi būti grindžiamas konstitucinių ir teisinių standartų supratimu, kuriam bendrai pritariama Europoje; be to, griežtai reikalauja, kad panaši padėtis valstybėse narėse būtų stebima taikant tą patį metodą – kitaip nebus paisoma valstybių narių lygiateisiškumo Sutarčių atžvilgiu principo; |
| --- | --- |

74.

tvirtai reikalauja, kad valstybės narės būtų reguliariai vertinamos, ar nuolat paiso pagrindinių Sąjungos vertybių ir demokratijos reikalavimų bei teisinės valstybės principų, vengiant dvigubų standartų taikymo ir turint omenyje tai, kad šis vertinimas turi būti grindžiamas konstitucinių ir teisinių standartų supratimu, kuriam bendrai pritariama Europoje; be to, griežtai reikalauja, kad panaši padėtis valstybėse narėse būtų stebima taikant tą patį metodą – kitaip nebus paisoma valstybių narių lygiateisiškumo Sutarčių atžvilgiu principo;

| 75. | ragina Sąjungos institucijas ir kitas tarptautines organizacijas, visų pirma Europos Tarybą ir Venecijos komisiją, glaudžiau bendradarbiauti ir pasinaudoti jų patirtimi puoselėjant demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principus; |
| --- | --- |

75.

ragina Sąjungos institucijas ir kitas tarptautines organizacijas, visų pirma Europos Tarybą ir Venecijos komisiją, glaudžiau bendradarbiauti ir pasinaudoti jų patirtimi puoselėjant demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principus;

| 76. | pripažįsta ir palankiai vertina iniciatyvas, kurių buvo imtasi, atliktą analizę ir Europos Tarybos, visų pirma jos generalinio sekretoriaus, Parlamentinės Asamblėjos, Žmogaus teisių komisaro ir Venecijos komisijos pateiktas rekomendacijas; |
| --- | --- |

76.

pripažįsta ir palankiai vertina iniciatyvas, kurių buvo imtasi, atliktą analizę ir Europos Tarybos, visų pirma jos generalinio sekretoriaus, Parlamentinės Asamblėjos, Žmogaus teisių komisaro ir Venecijos komisijos pateiktas rekomendacijas;

| 77. | kaip pageidauja ir Vokietijos, Nyderlandų, Danijos ir Suomijos užsienio reikalų ministrai savo minėtame laiške Komisijos pirmininkui, ragina visas ES institucijas pradėti bendrai svarstyti ir diskutuoti, kaip aprūpinti Sąjungą reikalingomis priemonėmis, kad ji vykdytų Sutarties įpareigojimus, susijusius su demokratija, teisine valstybe ir pagrindinėmis teisėmis, išvengdama bet kokios rizikos taikyti dvigubus standartus savo valstybėse narėse; |
| --- | --- |

77.

kaip pageidauja ir Vokietijos, Nyderlandų, Danijos ir Suomijos užsienio reikalų ministrai savo minėtame laiške Komisijos pirmininkui, ragina visas ES institucijas pradėti bendrai svarstyti ir diskutuoti, kaip aprūpinti Sąjungą reikalingomis priemonėmis, kad ji vykdytų Sutarties įpareigojimus, susijusius su demokratija, teisine valstybe ir pagrindinėmis teisėmis, išvengdama bet kokios rizikos taikyti dvigubus standartus savo valstybėse narėse;

| 78. | mano, kad po būsimos Sutarčių peržiūros turėtų būti geriau atskirti pradinis etapas, kuriuo siekiama įvertinti bet kokią šiurkštaus vertybių, nurodytų ES sutarties 2 straipsnyje, pažeidimo riziką, ir veiksmingesnė procedūra tolesniame etape, kuriame reikėtų imtis veiksmų siekiant kovoti su šiurkščiu ir pasikartojančiu šių vertybių pažeidimu; |
| --- | --- |

78.

mano, kad po būsimos Sutarčių peržiūros turėtų būti geriau atskirti pradinis etapas, kuriuo siekiama įvertinti bet kokią šiurkštaus vertybių, nurodytų ES sutarties 2 straipsnyje, pažeidimo riziką, ir veiksmingesnė procedūra tolesniame etape, kuriame reikėtų imtis veiksmų siekiant kovoti su šiurkščiu ir pasikartojančiu šių vertybių pažeidimu;

| 79. | atsižvelgdamas į ES sutarties 7 straipsnyje nurodytą institucinį mechanizmą, pakartoja ankstesnius savo 2012 m. gruodžio 12 d. rezoliucijoje dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje (2010–2011m.) išsakytus raginimus dėl naujo mechanizmo sukūrimo, siekiant užtikrinti, kad visos valstybės narės laikytųsi ES sutarties 2 straipsniu įtvirtintų bendrų vertybių ir toliau atitiktų Kopenhagos kriterijus; šis mechanizmas galėtų apimti Kopenhagos komisijos, aukšto lygio darbo grupės arba ekspertų grupės steigimą arba vertinimą pagal SESV 70 straipsnį, remtis Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros įgaliojimų persvarstymu ir sustiprinimu ir tvirtesniu Komisijos, Tarybos, Europos Parlamento ir valstybių narių dialogu dėl priemonių, kurių turi būti imtasi; |
| --- | --- |

79.

atsižvelgdamas į ES sutarties 7 straipsnyje nurodytą institucinį mechanizmą, pakartoja ankstesnius savo 2012 m. gruodžio 12 d. rezoliucijoje dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje (2010–2011m.) išsakytus raginimus dėl naujo mechanizmo sukūrimo, siekiant užtikrinti, kad visos valstybės narės laikytųsi ES sutarties 2 straipsniu įtvirtintų bendrų vertybių ir toliau atitiktų Kopenhagos kriterijus; šis mechanizmas galėtų apimti Kopenhagos komisijos, aukšto lygio darbo grupės arba ekspertų grupės steigimą arba vertinimą pagal SESV 70 straipsnį, remtis Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros įgaliojimų persvarstymu ir sustiprinimu ir tvirtesniu Komisijos, Tarybos, Europos Parlamento ir valstybių narių dialogu dėl priemonių, kurių turi būti imtasi;

| 80. | pakartoja, kad nustatant tokį mechanizmą gali reikėti persvarstyti Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros įgaliojimus, kurie turėtų būti sustiprinti siekiant nuolatos stebėti, ar valstybės narės laikosi ES sutarties 2 straipsnio; rekomenduoja, kad tokia Kopenhagos aukšto lygio grupė arba bet koks kitas mechanizmas būtų grindžiamas esamais mechanizmais ir struktūromis ir turėtų su jais bendradarbiauti; primena apie Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros vaidmenį, nes ši agentūra galėtų sujungti itin vertingą įvairių esamų Europos Tarybos stebėsenos organų veiklą ir pačios agentūros duomenis ir analizę siekiant vykdyti nešališką, lyginamąjį ir nuolatinį vertinimą, ar ES ir valstybės narės laikosi ES sutarties 2 straipsnio; |
| --- | --- |

80.

pakartoja, kad nustatant tokį mechanizmą gali reikėti persvarstyti Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros įgaliojimus, kurie turėtų būti sustiprinti siekiant nuolatos stebėti, ar valstybės narės laikosi ES sutarties 2 straipsnio; rekomenduoja, kad tokia Kopenhagos aukšto lygio grupė arba bet koks kitas mechanizmas būtų grindžiamas esamais mechanizmais ir struktūromis ir turėtų su jais bendradarbiauti; primena apie Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros vaidmenį, nes ši agentūra galėtų sujungti itin vertingą įvairių esamų Europos Tarybos stebėsenos organų veiklą ir pačios agentūros duomenis ir analizę siekiant vykdyti nešališką, lyginamąjį ir nuolatinį vertinimą, ar ES ir valstybės narės laikosi ES sutarties 2 straipsnio;

| 81. | rekomenduoja, kad šis mechanizmas turėtų:






  — | būti nepriklausomas nuo politinės įtakos, nes tokie turėtų būti visi Europos Sąjungos mechanizmai, susiję su valstybių narių stebėsena, taip pat veikti greitai ir veiksmingai; |
| --- | --- | --- |

81.

rekomenduoja, kad šis mechanizmas turėtų:

—

būti nepriklausomas nuo politinės įtakos, nes tokie turėtų būti visi Europos Sąjungos mechanizmai, susiję su valstybių narių stebėsena, taip pat veikti greitai ir veiksmingai;

| — | veikti visapusiškai bendradarbiaujant su kitomis tarptautinėmis institucijomis, susijusiomis su pagrindinių teisių ir teisinės valstybės principų apsauga; |
| --- | --- |

—

veikti visapusiškai bendradarbiaujant su kitomis tarptautinėmis institucijomis, susijusiomis su pagrindinių teisių ir teisinės valstybės principų apsauga;

| — | nuolat stebėti, ar gerbiamos pagrindinės teisės, kontroliuoti demokratijos padėtį ir skatinti pagarbą teisinės valstybės principams visose valstybėse narėse, visapusiškai atsižvelgiant į nacionalines konstitucines tradicijas; |
| --- | --- |

—

nuolat stebėti, ar gerbiamos pagrindinės teisės, kontroliuoti demokratijos padėtį ir skatinti pagarbą teisinės valstybės principams visose valstybėse narėse, visapusiškai atsižvelgiant į nacionalines konstitucines tradicijas;

| — | vienodai vykdyti tokią stebėseną visose valstybėse narėse, kad nekiltų dvigubų standartų taikymo grėsmė skirtingose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

—

vienodai vykdyti tokią stebėseną visose valstybėse narėse, kad nekiltų dvigubų standartų taikymo grėsmė skirtingose valstybėse narėse;

| — | ankstyvu etapu įspėti ES apie bet kokią riziką, kad prasčiau laikomasi vertybių, įtvirtintų ES sutarties 2 straipsnyje; |
| --- | --- |

—

ankstyvu etapu įspėti ES apie bet kokią riziką, kad prasčiau laikomasi vertybių, įtvirtintų ES sutarties 2 straipsnyje;

| — | teikti rekomendacijas ES institucijoms ir valstybėms narėms, kaip reaguoti į ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių nuosmukį ir taisyti padėtį; |
| --- | --- |

—

teikti rekomendacijas ES institucijoms ir valstybėms narėms, kaip reaguoti į ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių nuosmukį ir taisyti padėtį;

| 82. | paveda savo komitetui, atsakingam už piliečių teisių, žmogaus teisių ir pagrindinių teisių apsaugą Sąjungos teritorijoje ir už aiškių pavojų, kad valstybės narės šiurkščiai pažeidžia bendruosius principus, nustatymą, ataskaitos forma pateikti išsamų pasiūlymą Pirmininkų sueigai ir plenariniam posėdžiui; |
| --- | --- |

82.

paveda savo komitetui, atsakingam už piliečių teisių, žmogaus teisių ir pagrindinių teisių apsaugą Sąjungos teritorijoje ir už aiškių pavojų, kad valstybės narės šiurkščiai pažeidžia bendruosius principus, nustatymą, ataskaitos forma pateikti išsamų pasiūlymą Pirmininkų sueigai ir plenariniam posėdžiui;

| 83. | paveda komitetui, atsakingam už piliečių teisių, žmogaus teisių ir pagrindinių teisių apsaugą Sąjungos teritorijoje ir už aiškių pavojų, kad valstybės narės šiurkščiai pažeidžia bendruosius principus, nustatymą, taip pat komitetui, atsakingam už valstybių narių nuolat daromų šiurkščių visoms valstybėms narėms bendrų principų pažeidimų nustatymą, stebėti padėties Vengrijoje pokyčius; |
| --- | --- |

83.

paveda komitetui, atsakingam už piliečių teisių, žmogaus teisių ir pagrindinių teisių apsaugą Sąjungos teritorijoje ir už aiškių pavojų, kad valstybės narės šiurkščiai pažeidžia bendruosius principus, nustatymą, taip pat komitetui, atsakingam už valstybių narių nuolat daromų šiurkščių visoms valstybėms narėms bendrų principų pažeidimų nustatymą, stebėti padėties Vengrijoje pokyčius;

| 84. | iki 2013 m. pabaigos ketina sušaukti šiam klausimui skirtą konferenciją, kurioje dalyvaus valstybių narių, Europos Sąjungos institucijų, Europos Tarybos, nacionalinių konstitucinių ir aukščiausiųjų teismų, Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos žmogaus teisių teismo atstovai; |
| --- | --- |

84.

iki 2013 m. pabaigos ketina sušaukti šiam klausimui skirtą konferenciją, kurioje dalyvaus valstybių narių, Europos Sąjungos institucijų, Europos Tarybos, nacionalinių konstitucinių ir aukščiausiųjų teismų, Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos žmogaus teisių teismo atstovai;

IV.   
  tolesni veiksmai

| 85. | ragina Vengrijos valdžios institucijas informuoti Parlamentą, Komisiją, Tarybai pirmininkaujančią valstybę narę, Europos Vadovų Tarybą ir Europos Tarybą apie 72 dalyje nurodytų priemonių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

85.

ragina Vengrijos valdžios institucijas informuoti Parlamentą, Komisiją, Tarybai pirmininkaujančią valstybę narę, Europos Vadovų Tarybą ir Europos Tarybą apie 72 dalyje nurodytų priemonių įgyvendinimą;

| 86. | ragina Komisiją ir Tarybą paskirti po atstovą, kurie drauge su Parlamento pranešėju ir šešėliniais pranešėjais (vadinamasis trišalis susitikimas dėl 2 straipsnio) įvertins Vengrijos valdžios institucijų atsiųstą informaciją apie 72 dalyje pateiktų rekomendacijų įgyvendinimą ir tolesnius veiksmus dėl galimų būsimų pakeitimų, kuriais būtų užtikrinama, kad šios institucijos laikytųsi ES sutarties 2 straipsnio nuostatų; |
| --- | --- |

86.

ragina Komisiją ir Tarybą paskirti po atstovą, kurie drauge su Parlamento pranešėju ir šešėliniais pranešėjais (vadinamasis trišalis susitikimas dėl 2 straipsnio) įvertins Vengrijos valdžios institucijų atsiųstą informaciją apie 72 dalyje pateiktų rekomendacijų įgyvendinimą ir tolesnius veiksmus dėl galimų būsimų pakeitimų, kuriais būtų užtikrinama, kad šios institucijos laikytųsi ES sutarties 2 straipsnio nuostatų;

| 87. | prašo Pirmininkų sueigą įvertinti, ar tinkama taikyti Sutartyje, įskaitant ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį, nustatytą mechanizmą, jeigu Vengrijos valdžios institucijų atsakymai neatitiktų ES sutarties 2 straipsnyje nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

87.

prašo Pirmininkų sueigą įvertinti, ar tinkama taikyti Sutartyje, įskaitant ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį, nustatytą mechanizmą, jeigu Vengrijos valdžios institucijų atsakymai neatitiktų ES sutarties 2 straipsnyje nustatytų reikalavimų;

o

o o

| 88. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Vengrijos parlamentui, prezidentui ir vyriausybei, Konstitucinio teismo ir „Kúria“ (Aukščiausiojo teismo) pirmininkams, Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių parlamentams bei vyriausybėms, Pagrindinių teisių agentūrai, Europos Tarybai ir ESBO. |
| --- | --- |

88.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Vengrijos parlamentui, prezidentui ir vyriausybei, Konstitucinio teismo ir „Kúria“ (Aukščiausiojo teismo) pirmininkams, Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių parlamentams bei vyriausybėms, Pagrindinių teisių agentūrai, Europos Tarybai ir ESBO.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0053.

(2)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 154.

(3)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 17.

(4)  OL C 169 E, 2012 6 15, p. 49.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0500.

(6)  Šie įstatymai apima konstitucinius įstatymus, kurių nuostatoms priimti reikalinga dviejų trečdalių dauguma, konstitucinius įstatymus, kurių specialios nuostatos turi būti priimtos paprasta dauguma, ir teisės aktus, kurių specialios nuostatos turi būti priimtos dviejų trečdalių balavime dalyvaujančių parlamento narių dauguma.

(7)  2011 m. vasario 28 d. Vengrijos vyriausybei išsiųsta teisinė analizė: http://www.osce.org/fom/75990.

Taip pat žr. 2010 m. rugsėjo mėn. analizę ir įvertinimą: http://www.osce.org/fom/71218

(8)  2012 m. gegužės 11 d. Europos Tarybos ekspertų įvertinimas dėl Vengrijos žiniasklaidos įstatymų: 2010 m. įstatymas Nr. CIV dėl spaudos laisvės ir pagrindinių žiniasklaidos turinio taisyklių ir 2010 m. įstatymas Nr. CLXXXV dėl žiniasklaidos ir žiniasklaidos paslaugų.

(9)  JT specialiojo pranešėjo ataskaita apie šiuolaikines rasizmo, rasinės diskriminacijos, ksenofobijos ir susijusios netolerancijos formas (A/HRC/20/33/Add. 1).

(10)  2012 m. kovo 19 d. Venecijos komisijos nuomonė Nr. 664/2012 dėl 2011 m. įstatymo Nr. CCVI dėl teisės į sąžinės ir religijos laisvę ir dėl Vengrijos bažnyčių teisinės padėties, pavadinimų ir religinių bendruomenių (CDL-AD(2012)004).

(11)  Sprendimo 80 punktas.

(12)  Žr. darbo dokumentą Nr. 5.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/78 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/78

---

P7_TA(2013)0316

Neseniai Europoje įvykę potvyniai

2013 m. liepos 3d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europoje kilusių potvynių (2013/2683(RSP))

(2016/C 075/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 straipsnį ir 196 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 straipsnį ir 196 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą, į Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo ateities (COM(2011)0613) ir į savo 2013 m. sausio 15 d. rezoliuciją „Europos Sąjungos solidarumo fondas: įgyvendinimas ir taikymas“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą, į Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo ateities (COM(2011)0613) ir į savo 2013 m. sausio 15 d. rezoliuciją „Europos Sąjungos solidarumo fondas: įgyvendinimas ir taikymas“ (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2002 m. rugsėjo 5 d. rezoliuciją dėl potvynių Europoje (2), 2005 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl stichinių nelaimių (gaisrų ir potvynių) šią vasarą Europoje (3), 2006 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl gaivalinių nelaimių (gaisrų, sausrų ir potvynių) įtakos žemės ūkiui (4), rezoliuciją dėl gaivalinių nelaimių (gaisrų, sausrų ir potvynių) – regioninės plėtros aspektų (5), rezoliuciją dėl gaivalinių nelaimių (gaisrų, sausrų ir potvynių) aplinkosaugos aspektų (6), 2006 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl miškų gaisrų ir potvynių (7), 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl potvynių Vidurio Europos šalyse, visų pirma Lenkijoje, Čekijoje, Slovakijoje, Vengrijoje, Rumunijoje ir Prancūzijoje (8) ir 2010 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl didelės gaivalinės nelaimės Madeiros autonominėje srityje ir uragano „Ksintija“ padarinių Europoje (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2002 m. rugsėjo 5 d. rezoliuciją dėl potvynių Europoje (2), 2005 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl stichinių nelaimių (gaisrų ir potvynių) šią vasarą Europoje (3), 2006 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl gaivalinių nelaimių (gaisrų, sausrų ir potvynių) įtakos žemės ūkiui (4), rezoliuciją dėl gaivalinių nelaimių (gaisrų, sausrų ir potvynių) – regioninės plėtros aspektų (5), rezoliuciją dėl gaivalinių nelaimių (gaisrų, sausrų ir potvynių) aplinkosaugos aspektų (6), 2006 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl miškų gaisrų ir potvynių (7), 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl potvynių Vidurio Europos šalyse, visų pirma Lenkijoje, Čekijoje, Slovakijoje, Vengrijoje, Rumunijoje ir Prancūzijoje (8) ir 2010 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl didelės gaivalinės nelaimės Madeiros autonominėje srityje ir uragano „Ksintija“ padarinių Europoje (9),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Baltąją knygą „Prisitaikymas prie klimato kaitos. Europos veiksmų programos kūrimas“ (COM(2009)0147), į Komisijos komunikatą „Bendrijos stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija“ (COM(2009)0082) ir į Komisijos komunikatą „Geresnis Europos reagavimas į nelaimes. Civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos vaidmuo“ (COM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Baltąją knygą „Prisitaikymas prie klimato kaitos. Europos veiksmų programos kūrimas“ (COM(2009)0147), į Komisijos komunikatą „Bendrijos stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija“ (COM(2009)0082) ir į Komisijos komunikatą „Geresnis Europos reagavimas į nelaimes. Civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos vaidmuo“ (COM(2010)0600),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Regionai 2020 m. Būsimų iššūkių ES regionams vertinimas“ (SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Regionai 2020 m. Būsimų iššūkių ES regionams vertinimas“ (SEC(2008)2868),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi daugiausiai gaivalinių nelaimių kilus potvyniams neseniai įvyko daugelyje Vidurio Europos šalių, įskaitant Austriją, Čekiją, Vokietiją, Vengriją, Lenkiją, Slovakiją, Prancūziją ir Ispaniją; |
| --- | --- |

A.

kadangi daugiausiai gaivalinių nelaimių kilus potvyniams neseniai įvyko daugelyje Vidurio Europos šalių, įskaitant Austriją, Čekiją, Vokietiją, Vengriją, Lenkiją, Slovakiją, Prancūziją ir Ispaniją;

| B. | kadangi pastaraisiais metais Europoje greitai daugėjo gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių, jos tapo rimtesnės, sudėtingesnės ir turėjo didesnį poveikį; |
| --- | --- |

B.

kadangi pastaraisiais metais Europoje greitai daugėjo gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių, jos tapo rimtesnės, sudėtingesnės ir turėjo didesnį poveikį;

| C. | kadangi potvyniai padarė rimtą žalą miestams ir savivaldybėms, infrastruktūrai, įmonėms, žemės ūkiui ir kaimo vietovėms ir kadangi dėl jų buvo sunaikinta dalis gamtos ir kultūros paveldo, taip pat žuvo ir buvo sužeisti žmonės, o tūkstančiai jų buvo priversti palikti būstus; |
| --- | --- |

C.

kadangi potvyniai padarė rimtą žalą miestams ir savivaldybėms, infrastruktūrai, įmonėms, žemės ūkiui ir kaimo vietovėms ir kadangi dėl jų buvo sunaikinta dalis gamtos ir kultūros paveldo, taip pat žuvo ir buvo sužeisti žmonės, o tūkstančiai jų buvo priversti palikti būstus;

| D. | kadangi Europos Sąjungos solidarumo fondas (ESSF) buvo įsteigtas siekiant reaguoti į dideles nacionalines nelaimes ir suteikti finansinę pagalbą nelaimės ištiktoms valstybėms; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Sąjungos solidarumo fondas (ESSF) buvo įsteigtas siekiant reaguoti į dideles nacionalines nelaimes ir suteikti finansinę pagalbą nelaimės ištiktoms valstybėms;

| E. | kadangi reikia imtis tvaraus nelaimių sugriautų ar pažeistų sričių atstatymo siekiant atitaisyti jų ekonominius, socialinius ir aplinkos nuostolius; |
| --- | --- |

E.

kadangi reikia imtis tvaraus nelaimių sugriautų ar pažeistų sričių atstatymo siekiant atitaisyti jų ekonominius, socialinius ir aplinkos nuostolius;

| F. | kadangi reikia sustiprinti Europos Sąjungos prevencinį gebėjimą reaguoti į visų rūšių gaivalines nelaimes ir kadangi reikia pagerinti įvairių Sąjungos priemonių veiksmingumą ir koordinavimą siekiant tvarios gaivalinių nelaimių prevencijos; |
| --- | --- |

F.

kadangi reikia sustiprinti Europos Sąjungos prevencinį gebėjimą reaguoti į visų rūšių gaivalines nelaimes ir kadangi reikia pagerinti įvairių Sąjungos priemonių veiksmingumą ir koordinavimą siekiant tvarios gaivalinių nelaimių prevencijos;

| G. | kadangi kai kurios kalnuotos vietovės ir šalia upių esančios teritorijos ir slėniai dėl netvaraus miškų naikinimo, intensyvaus žemės ūkio, didelių infrastruktūros statybų projektų, urbanizacijos ir dirvožemio sandarinimo prie upių esančiose teritorijose ir slėniuose prarado dalį savo gebos sugerti vandenį; |
| --- | --- |

G.

kadangi kai kurios kalnuotos vietovės ir šalia upių esančios teritorijos ir slėniai dėl netvaraus miškų naikinimo, intensyvaus žemės ūkio, didelių infrastruktūros statybų projektų, urbanizacijos ir dirvožemio sandarinimo prie upių esančiose teritorijose ir slėniuose prarado dalį savo gebos sugerti vandenį;

| 1. | užjaučia ir solidarizuojasi su nuo nelaimių nukentėjusių valstybių narių, regionų ir savivaldybių gyventojais; atsižvelgia į rimtą ekonominį poveikį jiems ir reiškia savo pagarbą bei užuojautą aukų šeimoms; |
| --- | --- |

1.

užjaučia ir solidarizuojasi su nuo nelaimių nukentėjusių valstybių narių, regionų ir savivaldybių gyventojais; atsižvelgia į rimtą ekonominį poveikį jiems ir reiškia savo pagarbą bei užuojautą aukų šeimoms;

| 2. | palankiai vertina nepaliaujamas saugumo ir civilinės saugos grupių, gelbėjimo komandų ir savanorių dedamas pastangas siekiant išgelbėti gyvybes ir kiek galima labiau sumažinti žalą nukentėjusiose teritorijose; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina nepaliaujamas saugumo ir civilinės saugos grupių, gelbėjimo komandų ir savanorių dedamas pastangas siekiant išgelbėti gyvybes ir kiek galima labiau sumažinti žalą nukentėjusiose teritorijose;

| 3. | teigiamai vertina veiksmus, kurių ėmėsi valstybės narės teikdamos paramą nuo nelaimių nukentėjusioms sritims, nes Europos solidarumas pasireiškia abipuse parama sudėtingose situacijose; |
| --- | --- |

3.

teigiamai vertina veiksmus, kurių ėmėsi valstybės narės teikdamos paramą nuo nelaimių nukentėjusioms sritims, nes Europos solidarumas pasireiškia abipuse parama sudėtingose situacijose;

| 4. | pabrėžia, kad dirvožemio erozija, kurią sukėlė arba pablogino žmogaus veikla, pvz., netinkamas žemės ūkio ir miškininkystės metodų taikymas, blogina dirvožemio gebą toliau visapusiškai vykdyti savo esminę funkciją – užkirsti kelią gaivalinėms nelaimėms; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad dirvožemio erozija, kurią sukėlė arba pablogino žmogaus veikla, pvz., netinkamas žemės ūkio ir miškininkystės metodų taikymas, blogina dirvožemio gebą toliau visapusiškai vykdyti savo esminę funkciją – užkirsti kelią gaivalinėms nelaimėms;

| 5. | ragina Komisiją ir valstybes nares kreipti ypatingą dėmesį į tvaraus žemės panaudojimo politikos planavimą ir peržiūrą, ekosistemos įsisavinimo gebėjimus ir geriausią praktiką bei potvynių kontrolės ir drenažo sistemų pajėgumų gerinimą; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją ir valstybes nares kreipti ypatingą dėmesį į tvaraus žemės panaudojimo politikos planavimą ir peržiūrą, ekosistemos įsisavinimo gebėjimus ir geriausią praktiką bei potvynių kontrolės ir drenažo sistemų pajėgumų gerinimą;

| 6. | pabrėžia, kad veiksminga potvynių prevencija privalo būti vykdoma taikant tarptautines ir tarpvalstybines rizikos valdymo strategijas, kurioms būdingi didžiausi geresnio bendro reagavimo į nelaimes pajėgumai; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad veiksminga potvynių prevencija privalo būti vykdoma taikant tarptautines ir tarpvalstybines rizikos valdymo strategijas, kurioms būdingi didžiausi geresnio bendro reagavimo į nelaimes pajėgumai;

| 7. | pripažįsta, kad taikant Europos Sąjungos civilinės saugos mechanizmą padedama valstybėms narėms bendradarbiauti ir kiek galima labiau sumažinti ekstremaliosios situacijos poveikį; ragina Komisiją ir valstybes nares supaprastinti mechanizmo taikymo taisykles ir procedūras; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta, kad taikant Europos Sąjungos civilinės saugos mechanizmą padedama valstybėms narėms bendradarbiauti ir kiek galima labiau sumažinti ekstremaliosios situacijos poveikį; ragina Komisiją ir valstybes nares supaprastinti mechanizmo taikymo taisykles ir procedūras;

| 8. | pabrėžia, kad susijusios valstybės narės ir regionai pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą gali investuoti prioriteto tvarka į rizikos valdymą per kitą programavimo laikotarpį, dėl kurio šiuo metu yra deramasi, ir ragina juos tai padaryti; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad susijusios valstybės narės ir regionai pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą gali investuoti prioriteto tvarka į rizikos valdymą per kitą programavimo laikotarpį, dėl kurio šiuo metu yra deramasi, ir ragina juos tai padaryti;

| 9. | pabrėžia, kad valstybės narės turi įgyvendinti potvynių prevencijos programas, taikydamos išsamias ir prevencinio pobūdžio strategijas; pabrėžia, kad taikant ekstremaliosios situacijos politiką, įskaitant ekstremalių nelaimių prevenciją ir reagavimą į jas, reikia, kad aktyviau dalyvautų regionai, miestai ir vietos bendruomenės, kurie turi būti skatinami į savo strategijas įtraukti ekstremaliosios situacijos politiką; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad valstybės narės turi įgyvendinti potvynių prevencijos programas, taikydamos išsamias ir prevencinio pobūdžio strategijas; pabrėžia, kad taikant ekstremaliosios situacijos politiką, įskaitant ekstremalių nelaimių prevenciją ir reagavimą į jas, reikia, kad aktyviau dalyvautų regionai, miestai ir vietos bendruomenės, kurie turi būti skatinami į savo strategijas įtraukti ekstremaliosios situacijos politiką;

| 10. | ragina Tarybą ir Komisiją, kai tik jos gaus visas reikiamas valstybių narių paraiškas, imtis visų įmanomų veiksmų siekiant užtikrinti greitą atitinkamą finansinę pagalbą iš Europos Sąjungos solidarumo fondo; pabrėžia, kad dėl šios gaivalinės nelaimės nukentėjusioms šalims reikalinga skubi finansinė parama iš ESSF; |
| --- | --- |

10.

ragina Tarybą ir Komisiją, kai tik jos gaus visas reikiamas valstybių narių paraiškas, imtis visų įmanomų veiksmų siekiant užtikrinti greitą atitinkamą finansinę pagalbą iš Europos Sąjungos solidarumo fondo; pabrėžia, kad dėl šios gaivalinės nelaimės nukentėjusioms šalims reikalinga skubi finansinė parama iš ESSF;

| 11. | ragina Komisiją parengti naują supaprastintą ESSF reglamentą, kuriuo Komisijai, inter alia, būtų suteikti įgaliojimai skirti dalinius mokėjimus, kai tik nuo nelaimių nukentėjusios valstybės narės pateiktų prašymus dėl paramos; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją parengti naują supaprastintą ESSF reglamentą, kuriuo Komisijai, inter alia, būtų suteikti įgaliojimai skirti dalinius mokėjimus, kai tik nuo nelaimių nukentėjusios valstybės narės pateiktų prašymus dėl paramos;

| 12. | pabrėžia tai, kad investuojant į potvynių prevenciją pagal atitinkamas programas reikalingi atitinkami finansiniai ištekliai, kadangi jie yra svarbi priemonė, suteikianti galimybę valstybių narių vyriausybėms kurti ir įgyvendinti potvynių prevencijos politiką; pabrėžia, kad investicijos į paramą nelaimių prevencijai turėtų būti vykdomos laikantis ekosistemos ypatybėmis pagrįsto požiūrio; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia tai, kad investuojant į potvynių prevenciją pagal atitinkamas programas reikalingi atitinkami finansiniai ištekliai, kadangi jie yra svarbi priemonė, suteikianti galimybę valstybių narių vyriausybėms kurti ir įgyvendinti potvynių prevencijos politiką; pabrėžia, kad investicijos į paramą nelaimių prevencijai turėtų būti vykdomos laikantis ekosistemos ypatybėmis pagrįsto požiūrio;

| 13. | mano, kad nelaimių pasekmės neigiamai paveikia ES lėšų panaudojimą; ragina siekti reikiamo lankstumo valstybėse narėse sudarant programas, kuriomis siekiama paremti nukentėjusių sričių atstatymą ir parinkti tinkamiausius projektus; |
| --- | --- |

13.

mano, kad nelaimių pasekmės neigiamai paveikia ES lėšų panaudojimą; ragina siekti reikiamo lankstumo valstybėse narėse sudarant programas, kuriomis siekiama paremti nukentėjusių sričių atstatymą ir parinkti tinkamiausius projektus;

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir regioninės bei vietos valdžios institucijoms nuo nelaimių nukentėjusiose srityse. |
| --- | --- |

14.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir regioninės bei vietos valdžios institucijoms nuo nelaimių nukentėjusiose srityse.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0003.

(2)  OL C 272 E, 2003 11 13, p. 471.

(3)  OL C 193 E, 2006 8 17, p. 322.

(4)  OL C 297 E, 2006 12 7, p. 363.

(5)  OL C 297 E, 2006 12 7, p. 369.

(6)  OL C 297 E, 2006 12 7, p. 375.

(7)  OL C 305 E, 2006 12 14, p. 240.

(8)  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 128.

(9)  OL C 349 E, 2010 12 22, p. 88.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/80 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/80

---

P7_TA(2013)0317

ES bankų sektoriaus struktūros reforma

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES bankų sektoriaus struktūros reformos (2013/2021(INI))

(2016/C 075/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 120 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 120 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/76/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB nuostatos, susijusios su kapitalo poreikiu prekybos knygai ir pakartotiniam pakeitimui vertybiniais popieriais, taip pat su atlyginimų nustatymo politikos priežiūriniu tikrinimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/76/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB nuostatos, susijusios su kapitalo poreikiu prekybos knygai ir pakartotiniam pakeitimui vertybiniais popieriais, taip pat su atlyginimų nustatymo politikos priežiūriniu tikrinimu,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 2 d. aukšto lygio ekspertų grupės dėl ES bankų sektoriaus struktūros reformos ataskaitą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 2 d. aukšto lygio ekspertų grupės dėl ES bankų sektoriaus struktūros reformos ataskaitą (1),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. Londone, 2011 m. Kanuose ir 2013 m. Maskvoje vykusių Didžiojo dvidešimtuko (G20) susitikimų išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. Londone, 2011 m. Kanuose ir 2013 m. Maskvoje vykusių Didžiojo dvidešimtuko (G20) susitikimų išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/111/EB, iš dalies keičiančią Direktyvų 2006/48/EB, 2006/49/EB ir 2007/64/EB nuostatas dėl centrinių įstaigų kontroliuojamų bankų, tam tikrų nuosavų lėšų straipsnių, didelių pozicijų, priežiūros priemonių ir krizių valdymo, taip pat į 2011 m. liepos 20 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros (COM(2011)0453) ir į 2011 m. liepos 20 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl rizikos ribojimo reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms (COM(2011)0452), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/111/EB, iš dalies keičiančią Direktyvų 2006/48/EB, 2006/49/EB ir 2007/64/EB nuostatas dėl centrinių įstaigų kontroliuojamų bankų, tam tikrų nuosavų lėšų straipsnių, didelių pozicijų, priežiūros priemonių ir krizių valdymo, taip pat į 2011 m. liepos 20 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros (COM(2011)0453) ir į 2011 m. liepos 20 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl rizikos ribojimo reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms (COM(2011)0452),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 6 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 77/91/EEB, 82/891/EEB, 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB bei 2011/35/ES ir Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (COM(2012)0280), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 6 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 77/91/EEB, 82/891/EEB, 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB bei 2011/35/ES ir Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (COM(2012)0280),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 13 ir 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 13 ir 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Finansinio stabilumo tarybos 2011 m. spalio mėn. rekomendacinį dokumentą „Pagrindiniai veiksmingų finansų įstaigų pertvarkymo režimų elementai“ ir 2010 m. lapkričio mėn. rekomendacinį dokumentą „Sisteminės svarbos finansų įstaigų priežiūros intensyvumas ir veiksmingumas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Finansinio stabilumo tarybos 2011 m. spalio mėn. rekomendacinį dokumentą „Pagrindiniai veiksmingų finansų įstaigų pertvarkymo režimų elementai“ ir 2010 m. lapkričio mėn. rekomendacinį dokumentą „Sisteminės svarbos finansų įstaigų priežiūros intensyvumas ir veiksmingumas“,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio mėn. Bazelio bankų priežiūros komiteto konsultacijoms skirtą dokumentą „Pasauliniai sisteminės svarbos bankai. Vertinimo metodika ir papildomas nuostolių kompensavimo reikalavimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio mėn. Bazelio bankų priežiūros komiteto konsultacijoms skirtą dokumentą „Pasauliniai sisteminės svarbos bankai. Vertinimo metodika ir papildomas nuostolių kompensavimo reikalavimas“,

| — | atsižvelgdamas į valstybių narių ir tarptautines iniciatyvas, kuriomis siekta įgyvendinti bankų sektoriaus struktūrinę reformą, įskaitant Prancūzijos iniciatyvą „Loi de séparation et de régulation des activités bancaires“, Vokietijos iniciatyvą „Trennbankengesetz“, Nepriklausomos bankų sektoriaus komisijos ataskaitą ir J. Vickerso reformas Jungtinėje Karalystėje, taip pat P. Volckerio taisykles Jungtinėse Amerikos Valstijose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į valstybių narių ir tarptautines iniciatyvas, kuriomis siekta įgyvendinti bankų sektoriaus struktūrinę reformą, įskaitant Prancūzijos iniciatyvą „Loi de séparation et de régulation des activités bancaires“, Vokietijos iniciatyvą „Trennbankengesetz“, Nepriklausomos bankų sektoriaus komisijos ataskaitą ir J. Vickerso reformas Jungtinėje Karalystėje, taip pat P. Volckerio taisykles Jungtinėse Amerikos Valstijose,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ataskaitą „Numanomos bankų skolinimosi garantijos. Kokia mūsų padėtis?“ (2) ir 2009 m. EBPO pranešimą „Akivaizdi problema, kuri nesprendžiama. Būtinybė imtis spręsti tai, ką daro bankai“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ataskaitą „Numanomos bankų skolinimosi garantijos. Kokia mūsų padėtis?“ (2) ir 2009 m. EBPO pranešimą „Akivaizdi problema, kuri nesprendžiama. Būtinybė imtis spręsti tai, ką daro bankai“ (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl šešėlinės bankininkystės (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl šešėlinės bankininkystės (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 25 d. Euro grupės pareiškimą dėl krizės Kipre (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 25 d. Euro grupės pareiškimą dėl krizės Kipre (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0231/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0231/2013),

| A. | kadangi, įskaitant „Northern Rock“ rekapitalizavimą 2007 m., nuo krizės pradžios per laikotarpį nuo 2008 m. iki 2011 m. pabaigos finansų sektoriui panaudoti daugiau kaip 1,6 trilijono eurų (12,8 proc. ES BVP) valstybės pagalbos, iš kurių maždaug 1 080 mlrd. eurų teko garantijoms, 320 mlrd. eurų rekapitalizavimo priemonėms, 120 mlrd. eurų paramai nuvertėjusiam turtui ir 90 mlrd. eurų likvidumo priemonėms (6); kadangi Komisija reikalavo iš esmės restruktūrizuoti pagalbą gaunančius bankus, be kita ko, nutraukti tam tikrą veiklą, kad ateityje būtų užtikrinamas jų gyvybingumas ir be tolesnės valstybės paramos, taip pat sumažinti dėl gautų subsidijų atsiradusius konkurencijos iškraipymus; |
| --- | --- |

A.

kadangi, įskaitant „Northern Rock“ rekapitalizavimą 2007 m., nuo krizės pradžios per laikotarpį nuo 2008 m. iki 2011 m. pabaigos finansų sektoriui panaudoti daugiau kaip 1,6 trilijono eurų (12,8 proc. ES BVP) valstybės pagalbos, iš kurių maždaug 1 080 mlrd. eurų teko garantijoms, 320 mlrd. eurų rekapitalizavimo priemonėms, 120 mlrd. eurų paramai nuvertėjusiam turtui ir 90 mlrd. eurų likvidumo priemonėms (6); kadangi Komisija reikalavo iš esmės restruktūrizuoti pagalbą gaunančius bankus, be kita ko, nutraukti tam tikrą veiklą, kad ateityje būtų užtikrinamas jų gyvybingumas ir be tolesnės valstybės paramos, taip pat sumažinti dėl gautų subsidijų atsiradusius konkurencijos iškraipymus;

| B. | kadangi dėl šios valstybės lėšomis finansuojamos pagalbos labai padidėjo valstybių narių viešojo sektoriaus įsiskolinimas; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl šios valstybės lėšomis finansuojamos pagalbos labai padidėjo valstybių narių viešojo sektoriaus įsiskolinimas;

| C. | kadangi penkerius metus nuo 2008 m. prasidėjusios pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės ES ekonomika vis dar išgyvena nuosmūkį, o dėl, be kita ko, nepakankamo ekonominės ir finansų sistemos įgyvendinimo valstybės narės bankams teikia subsidijas ir numanomas garantijas; |
| --- | --- |

C.

kadangi penkerius metus nuo 2008 m. prasidėjusios pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės ES ekonomika vis dar išgyvena nuosmūkį, o dėl, be kita ko, nepakankamo ekonominės ir finansų sistemos įgyvendinimo valstybės narės bankams teikia subsidijas ir numanomas garantijas;

| D. | kadangi EBPO savo 2012 m. ataskaitoje apskaičiavo, kad 2012 m. netiesioginių valstybės garantijų ES bankų išlaidoms mažinti vertė siekė beveik 100 mlrd. JAV dolerių, o tarp bankų ir valstybių narių būta didelių skirtumų, be to, daugiausia naudos gavo didžiausi, ypač jeigu jie laikomi silpnais, ir aukščiausią nepriklausomą kredito reitingą turinčiose valstybėse narėse veikiantys bankai; be to, šioje ataskaitoje nustatyta, kad tokios garantijos buvo teikiamos ne tik pagal Finansinio stabilumo tarybos metodiką sisteminės svarbos finansų įstaigų kategorijai priskiriamiems bankams; |
| --- | --- |

D.

kadangi EBPO savo 2012 m. ataskaitoje apskaičiavo, kad 2012 m. netiesioginių valstybės garantijų ES bankų išlaidoms mažinti vertė siekė beveik 100 mlrd. JAV dolerių, o tarp bankų ir valstybių narių būta didelių skirtumų, be to, daugiausia naudos gavo didžiausi, ypač jeigu jie laikomi silpnais, ir aukščiausią nepriklausomą kredito reitingą turinčiose valstybėse narėse veikiantys bankai; be to, šioje ataskaitoje nustatyta, kad tokios garantijos buvo teikiamos ne tik pagal Finansinio stabilumo tarybos metodiką sisteminės svarbos finansų įstaigų kategorijai priskiriamiems bankams;

| E. | kadangi finansų krizę, be kita ko, lėmė silpna Europos reglamentavimo sistema ir pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis, nepakankami nuosavo kapitalo ir likvidumo reikalavimai, pernelyg sudėtinga visa bankų sistema, per didelis bankų sektorius mažos ekonomikos valstybėse, nepakankama kontrolė ir priežiūra, pernelyg didelis prekybos išvestinėmis finansinėmis priemonėmis išplėtimas, klaidingas reitingų vertinimas, perdėtos premijų sistemos ir nepakankamas rizikos valdymas, ir šią krizę labiausiai paskatino ne veikla kapitalo rinkoje, o pernelyg didelės nekilnojamojo turto pozicijos ir nepakankama priežiūra; |
| --- | --- |

E.

kadangi finansų krizę, be kita ko, lėmė silpna Europos reglamentavimo sistema ir pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis, nepakankami nuosavo kapitalo ir likvidumo reikalavimai, pernelyg sudėtinga visa bankų sistema, per didelis bankų sektorius mažos ekonomikos valstybėse, nepakankama kontrolė ir priežiūra, pernelyg didelis prekybos išvestinėmis finansinėmis priemonėmis išplėtimas, klaidingas reitingų vertinimas, perdėtos premijų sistemos ir nepakankamas rizikos valdymas, ir šią krizę labiausiai paskatino ne veikla kapitalo rinkoje, o pernelyg didelės nekilnojamojo turto pozicijos ir nepakankama priežiūra;

| F. | kadangi tai, kad patvirtinus tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus apskaitos standartuose nebetaikomas atsargumo principas, buvo ir yra svarbus veiksnys, leidžiantis bankams sudaryti ne visada teisingą ir sąžiningą savo sąskaitų vaizdą, visų pirma kiek tai sietina su 39 tarptautiniu apskaitos standartu dėl atidėjinių sudarymo paskolų nuostoliams padengti; |
| --- | --- |

F.

kadangi tai, kad patvirtinus tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus apskaitos standartuose nebetaikomas atsargumo principas, buvo ir yra svarbus veiksnys, leidžiantis bankams sudaryti ne visada teisingą ir sąžiningą savo sąskaitų vaizdą, visų pirma kiek tai sietina su 39 tarptautiniu apskaitos standartu dėl atidėjinių sudarymo paskolų nuostoliams padengti;

| G. | kadangi Europoje rizikos veiksniai kaupėsi ir dėl komercinių bankų pietinėse Europos valstybėse veiklos, nes jie teikė paskolas nekilnojamojo turto sektoriui remdamiesi trumparegiška ir klaidinga rizikos valdymo sistema; |
| --- | --- |

G.

kadangi Europoje rizikos veiksniai kaupėsi ir dėl komercinių bankų pietinėse Europos valstybėse veiklos, nes jie teikė paskolas nekilnojamojo turto sektoriui remdamiesi trumparegiška ir klaidinga rizikos valdymo sistema;

| H. | kadangi, kaip pabrėžiama aukšto lygio ekspertų grupės atliktame tyrime, per finansų krizę nė vienas konkretus verslo modelis nedavė itin gerų ar itin blogų rezultatų; |
| --- | --- |

H.

kadangi, kaip pabrėžiama aukšto lygio ekspertų grupės atliktame tyrime, per finansų krizę nė vienas konkretus verslo modelis nedavė itin gerų ar itin blogų rezultatų;

| I. | kadangi finansų sektoriuje pelnas dažnai būdavo privatizuojamas, o rizika ir nuostoliai nacionalizuojami; kadangi socialinėje rinkos ekonomikoje rizika ir atsakomybė turi būti neatsiejamos; |
| --- | --- |

I.

kadangi finansų sektoriuje pelnas dažnai būdavo privatizuojamas, o rizika ir nuostoliai nacionalizuojami; kadangi socialinėje rinkos ekonomikoje rizika ir atsakomybė turi būti neatsiejamos;

| J. | kadangi iš dabartinio Europos bankų sistemos silpnumo pasibaigus krizei matyti, kad, norint patenkinti platesnio masto ekonomikos poreikius, reikia stiprinti Europos finansų priežiūros ir krizių valdymo struktūrą, taip pat atlikti tam tikrų bankų struktūrines reformas; |
| --- | --- |

J.

kadangi iš dabartinio Europos bankų sistemos silpnumo pasibaigus krizei matyti, kad, norint patenkinti platesnio masto ekonomikos poreikius, reikia stiprinti Europos finansų priežiūros ir krizių valdymo struktūrą, taip pat atlikti tam tikrų bankų struktūrines reformas;

| K. | kadangi bankų interesai neturėtų būti viršesni už viešąjį interesą; |
| --- | --- |

K.

kadangi bankų interesai neturėtų būti viršesni už viešąjį interesą;

| L. | kadangi įveikti sunkiausią iki dabartinės pasaulinę finansų krizę Jungtinėms Valstijoms padėjo 1933 m. priimtas C. Glasso ir H. B. Steagallo įstatymas dėl bankų atskyrimo ir kadangi jį panaikinus 1999 m. gerokai padaugėjo spekuliatyvių bankų investicijų bei finansinių sunkumų; |
| --- | --- |

L.

kadangi įveikti sunkiausią iki dabartinės pasaulinę finansų krizę Jungtinėms Valstijoms padėjo 1933 m. priimtas C. Glasso ir H. B. Steagallo įstatymas dėl bankų atskyrimo ir kadangi jį panaikinus 1999 m. gerokai padaugėjo spekuliatyvių bankų investicijų bei finansinių sunkumų;

| M. | kadangi, siekiant išvengti naujos bankų sektoriaus krizės, didinti mokesčių mokėtojų ir mažmeninės bankininkystės klientų apsaugą ir sukurti patikimas bei tvarias mokėjimo sistemas, ES lygmeniu buvo imtasi kelių svarbių iniciatyvų; |
| --- | --- |

M.

kadangi, siekiant išvengti naujos bankų sektoriaus krizės, didinti mokesčių mokėtojų ir mažmeninės bankininkystės klientų apsaugą ir sukurti patikimas bei tvarias mokėjimo sistemas, ES lygmeniu buvo imtasi kelių svarbių iniciatyvų;

| N. | kadangi iš 2012 m. gruodžio mėn. Komisijos parengto aštuntojo vartotojų rinkų rezultatų suvestinės leidinio aiškiai matyti, kad vartotojų pasitikėjimas ES bankų paslaugomis kaip niekada mažas; |
| --- | --- |

N.

kadangi iš 2012 m. gruodžio mėn. Komisijos parengto aštuntojo vartotojų rinkų rezultatų suvestinės leidinio aiškiai matyti, kad vartotojų pasitikėjimas ES bankų paslaugomis kaip niekada mažas;

| O. | kadangi į pastarąjį Kipro gelbėjimo valstybės lėšomis priemonių rinkinį iš pradžių buvo įtrauktas pasiūlymas apmokestinti visus banko indėlius, dėl kurio mažėjo pasitikėjimas šios valstybės indėlių garantijų sistema; |
| --- | --- |

O.

kadangi į pastarąjį Kipro gelbėjimo valstybės lėšomis priemonių rinkinį iš pradžių buvo įtrauktas pasiūlymas apmokestinti visus banko indėlius, dėl kurio mažėjo pasitikėjimas šios valstybės indėlių garantijų sistema;

| P. | kadangi Tarptautinių atsiskaitymų banko atliktame tyrime teigiama, kad, kai privačių paskolų apimtis, kaip finansų sektoriaus dydžio matas, viršija šalies BVP ir santykinis užimtumas finansų sektoriuje sparčiai didėja, per didelis tos šalies finansų sektorius gali daryti neigiamą poveikį produktyvumo augimui, nes į jį iš kitų ekonominės veiklos sričių perkeliami žmogiškieji ir finansiniai ištekliai (7); |
| --- | --- |

P.

kadangi Tarptautinių atsiskaitymų banko atliktame tyrime teigiama, kad, kai privačių paskolų apimtis, kaip finansų sektoriaus dydžio matas, viršija šalies BVP ir santykinis užimtumas finansų sektoriuje sparčiai didėja, per didelis tos šalies finansų sektorius gali daryti neigiamą poveikį produktyvumo augimui, nes į jį iš kitų ekonominės veiklos sričių perkeliami žmogiškieji ir finansiniai ištekliai (7);

| Q. | kadangi, atsižvelgdama į krizę Kipre, Euro grupė patvirtino principą, kad, siekiant spręsti bankų sektoriaus disbalanso problemą ir skatinti finansinį stabilumą, reikėtų apriboti bankų sektoriaus dydžio ir valstybės narės BVP santykį, o iš to matyti, kad, jei ES lygmeniu trūksta nemažai lėšų bankams pertvarkyti, bankų dydžio, sudėtingumo ir tarpusavio sąsajų apribojimai padės užtikrinti didesnį sisteminį stabilumą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, atsižvelgdama į krizę Kipre, Euro grupė patvirtino principą, kad, siekiant spręsti bankų sektoriaus disbalanso problemą ir skatinti finansinį stabilumą, reikėtų apriboti bankų sektoriaus dydžio ir valstybės narės BVP santykį, o iš to matyti, kad, jei ES lygmeniu trūksta nemažai lėšų bankams pertvarkyti, bankų dydžio, sudėtingumo ir tarpusavio sąsajų apribojimai padės užtikrinti didesnį sisteminį stabilumą;

| R. | kadangi visiškai atskyrus finansų įstaigos investicinės krypties ir mažmeninės bankininkystės krypties filialus nesprendžiamos problemos, susijusios su sisteminės svarbos finansų įstaigomis ir gaivinimo ir pertvarkymo fondo dydžio bei kreditų teikimo, mokėjimo ir indėlių požiūriu sistemiškai svarbių įstaigų pusiausvyros santykiu; |
| --- | --- |

R.

kadangi visiškai atskyrus finansų įstaigos investicinės krypties ir mažmeninės bankininkystės krypties filialus nesprendžiamos problemos, susijusios su sisteminės svarbos finansų įstaigomis ir gaivinimo ir pertvarkymo fondo dydžio bei kreditų teikimo, mokėjimo ir indėlių požiūriu sistemiškai svarbių įstaigų pusiausvyros santykiu;

| S. | kadangi perėjimo prie tvaresnio, mažiau sisteminio ir gyvybingo bankų sektoriaus procesai valstybėse narėse, atrodo, yra nevienodi; |
| --- | --- |

S.

kadangi perėjimo prie tvaresnio, mažiau sisteminio ir gyvybingo bankų sektoriaus procesai valstybėse narėse, atrodo, yra nevienodi;

| T. | kadangi aukšto lygio ekspertų grupė padarė išvadą, kad per finansų krizę išryškėjo, jog nė vienas konkretus verslo modelis Europos bankų sektoriuje nedavė nei itin gerų, nei itin blogų rezultatų; kadangi aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitoje atskleista, jog pernelyg didelė prisiimama rizika, neretai – prekiaujant itin sudėtingomis priemonėmis, arba skolinimas nekilnojamojo turto srityje neatitiko pakankamos kapitalo apsaugos reikalavimų, o pernelyg didelis pasitikėjimas trumpalaikiu finansavimu ir stiprios finansų institucijų sąsajos artėjant finansų krizei sukėlė didelę sisteminę riziką; |
| --- | --- |

T.

kadangi aukšto lygio ekspertų grupė padarė išvadą, kad per finansų krizę išryškėjo, jog nė vienas konkretus verslo modelis Europos bankų sektoriuje nedavė nei itin gerų, nei itin blogų rezultatų; kadangi aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitoje atskleista, jog pernelyg didelė prisiimama rizika, neretai – prekiaujant itin sudėtingomis priemonėmis, arba skolinimas nekilnojamojo turto srityje neatitiko pakankamos kapitalo apsaugos reikalavimų, o pernelyg didelis pasitikėjimas trumpalaikiu finansavimu ir stiprios finansų institucijų sąsajos artėjant finansų krizei sukėlė didelę sisteminę riziką;

| U. | kadangi aukšto lygio ekspertų grupė pabrėžė, kad paprastais pavadinimais, kaip antai mažmeninis bankas ar investicinis bankas, nepakankamai išsamiai apibūdinamas banko verslo modelis ir jo veikla bei polinkis rizikuoti; kadangi verslo modeliai pagal skirtingus pagrindinius aspektus, pvz., pagal dydį, veiklą, pajamų modelį, kapitalo ir finansavimo struktūrą, nuosavybę, įmonės struktūrą ir geografinę aprėptį, yra skirtingi, ir ilgainiui gerokai evoliucionavo; |
| --- | --- |

U.

kadangi aukšto lygio ekspertų grupė pabrėžė, kad paprastais pavadinimais, kaip antai mažmeninis bankas ar investicinis bankas, nepakankamai išsamiai apibūdinamas banko verslo modelis ir jo veikla bei polinkis rizikuoti; kadangi verslo modeliai pagal skirtingus pagrindinius aspektus, pvz., pagal dydį, veiklą, pajamų modelį, kapitalo ir finansavimo struktūrą, nuosavybę, įmonės struktūrą ir geografinę aprėptį, yra skirtingi, ir ilgainiui gerokai evoliucionavo;

| V. | kadangi tampa aišku, jog rizika gali atsirasti ir banko mažmeninės bankininkystės, ir investicinės veiklos padaliniuose; |
| --- | --- |

V.

kadangi tampa aišku, jog rizika gali atsirasti ir banko mažmeninės bankininkystės, ir investicinės veiklos padaliniuose;

| W. | kadangi Komisijos pasiūlyme turėtų būti numatyta sukurti principais grindžiamą požiūrį į Europos bankų sektoriaus struktūrines reformas, kuris atitiktų ir papildytų jau galiojančius ir būsimus Sąjungos finansinių paslaugų reglamentavimo teisės aktus; kadangi Europos bankininkystės institucija (EBI) turėtų atlikti svarbų vaidmenį ir sukurti atitinkamus techninius standartus siekiant užtikrinti, kad visos Sąjungos kompetentingos institucijos, įskaitant Europos Centrinį Banką (ECB), nuosekliai taikytų teisės aktus ir užtikrintų jų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

W.

kadangi Komisijos pasiūlyme turėtų būti numatyta sukurti principais grindžiamą požiūrį į Europos bankų sektoriaus struktūrines reformas, kuris atitiktų ir papildytų jau galiojančius ir būsimus Sąjungos finansinių paslaugų reglamentavimo teisės aktus; kadangi Europos bankininkystės institucija (EBI) turėtų atlikti svarbų vaidmenį ir sukurti atitinkamus techninius standartus siekiant užtikrinti, kad visos Sąjungos kompetentingos institucijos, įskaitant Europos Centrinį Banką (ECB), nuosekliai taikytų teisės aktus ir užtikrintų jų įgyvendinimą;

| X. | kadangi valstybių narių bankininkystės sektoriuje decentralizuotos vietinės ir regionų įstaigos pasirodė esančios stabilios ir naudingos realiosios ekonomikos finansavimui; |
| --- | --- |

X.

kadangi valstybių narių bankininkystės sektoriuje decentralizuotos vietinės ir regionų įstaigos pasirodė esančios stabilios ir naudingos realiosios ekonomikos finansavimui;

| Y. | kadangi būtina, kad bankai turėtų daugiau ir geresnės kokybės kapitalo, didesnes likvidumo atsargas ir ilgesnės trukmės finansavimą; |
| --- | --- |

Y.

kadangi būtina, kad bankai turėtų daugiau ir geresnės kokybės kapitalo, didesnes likvidumo atsargas ir ilgesnės trukmės finansavimą;

| Z. | kadangi neįmanoma ir nepageidautina atskirti banko veiklos krypčių po jo žlugimo, reikia nustatyti veiksmingą gaivinimo ir pertvarkymo tvarką, kad institucijos būtų aprūpintos patikimu priemonių rinkiniu, įskaitant galimybę steigti laikinus bankus (angl. bridge bank), ir galėtų pakankamai anksti ir greitai įsikišti į nepatikimo ar žlungančio banko veiklą ir sudaryti sąlygas toliau atlikti jo esmines finansines ir ekonomines funkcijas, kartu mažinant poveikį finansiniam stabilumui ir užtikrinant, kad atitinkamus nuostolius padengtų ne mokesčių mokėtojai ar indėlininkai, o akcininkai ir kreditoriai, kurie atitinkamoje įstaigoje prisiima investavimo riziką; kadangi tokie gaivinimo ir pertvarkymo planai nebūtini kitų rūšių privačioms įmonėms – iš to matyti, kad ši problema būdinga finansinių paslaugų rinkai; kadangi, jei rinka būtų veikusi tinkamai, finansų įstaigos būtų galėjusios žlugti be jokio gaivinimo ir pertvarkymo plano, todėl ši problema susijusi su finansų įstaigų struktūromis ir jų tarpusavio sąsajomis; |
| --- | --- |

Z.

kadangi neįmanoma ir nepageidautina atskirti banko veiklos krypčių po jo žlugimo, reikia nustatyti veiksmingą gaivinimo ir pertvarkymo tvarką, kad institucijos būtų aprūpintos patikimu priemonių rinkiniu, įskaitant galimybę steigti laikinus bankus (angl. bridge bank), ir galėtų pakankamai anksti ir greitai įsikišti į nepatikimo ar žlungančio banko veiklą ir sudaryti sąlygas toliau atlikti jo esmines finansines ir ekonomines funkcijas, kartu mažinant poveikį finansiniam stabilumui ir užtikrinant, kad atitinkamus nuostolius padengtų ne mokesčių mokėtojai ar indėlininkai, o akcininkai ir kreditoriai, kurie atitinkamoje įstaigoje prisiima investavimo riziką; kadangi tokie gaivinimo ir pertvarkymo planai nebūtini kitų rūšių privačioms įmonėms – iš to matyti, kad ši problema būdinga finansinių paslaugų rinkai; kadangi, jei rinka būtų veikusi tinkamai, finansų įstaigos būtų galėjusios žlugti be jokio gaivinimo ir pertvarkymo plano, todėl ši problema susijusi su finansų įstaigų struktūromis ir jų tarpusavio sąsajomis;

| AA. | kadangi priežiūros ir pertvarkymo institucijoms turi būti suteikti reikalingi įgaliojimai, kad jos galėtų veiksmingai šalinti sėkmingo kredito įstaigų pertvarkymo kliūtis, ir kadangi bankai turi būti įpareigojami įrodyti savo sėkmingo persitvarkymo galimybes; kadangi nustačius prievolę parengti privalomą gaivinimo ir pertvarkymo tvarką atsirastų galimybė daryti įtaką bankų struktūrai, mažinti įstaigų sudėtingumą ir apriboti veiklos sritis ir produktų teikimą arba juos uždrausti; |
| --- | --- |

AA.

kadangi priežiūros ir pertvarkymo institucijoms turi būti suteikti reikalingi įgaliojimai, kad jos galėtų veiksmingai šalinti sėkmingo kredito įstaigų pertvarkymo kliūtis, ir kadangi bankai turi būti įpareigojami įrodyti savo sėkmingo persitvarkymo galimybes; kadangi nustačius prievolę parengti privalomą gaivinimo ir pertvarkymo tvarką atsirastų galimybė daryti įtaką bankų struktūrai, mažinti įstaigų sudėtingumą ir apriboti veiklos sritis ir produktų teikimą arba juos uždrausti;

| AB. | kadangi, kiek tai sietina su numanomų garantijų, kuriomis naudojasi dauguma bankų, nutraukimu, viena iš svarbiausių Komisijos siūlomos gaivinimo ir pertvarkymo tvarkos priemonių yra institucijų įgaliojimai anksti, gerokai prieš įstaigai tampant negyvybingai, įsikišti ir reikalauti iš bankų pakeisti savo verslo strategiją, dydį ar rizikos profilį, kad jų problemas būtų galima išspręsti nesinaudojant ypatingos viešosios finansinės paramos lėšomis; |
| --- | --- |

AB.

kadangi, kiek tai sietina su numanomų garantijų, kuriomis naudojasi dauguma bankų, nutraukimu, viena iš svarbiausių Komisijos siūlomos gaivinimo ir pertvarkymo tvarkos priemonių yra institucijų įgaliojimai anksti, gerokai prieš įstaigai tampant negyvybingai, įsikišti ir reikalauti iš bankų pakeisti savo verslo strategiją, dydį ar rizikos profilį, kad jų problemas būtų galima išspręsti nesinaudojant ypatingos viešosios finansinės paramos lėšomis;

| AC. | kadangi bankams daugiau neturėtų būti leidžiama tapti tokiais dideliais, kad dėl jų žlugimo visai ekonomikai kiltų sisteminė rizika, o valstybei ir mokesčių mokėtojams tektų juos gelbėti, ir kadangi reikia galutinai išspręsti problemą „pernelyg didelis, kad žlugtų“; |
| --- | --- |

AC.

kadangi bankams daugiau neturėtų būti leidžiama tapti tokiais dideliais, kad dėl jų žlugimo visai ekonomikai kiltų sisteminė rizika, o valstybei ir mokesčių mokėtojams tektų juos gelbėti, ir kadangi reikia galutinai išspręsti problemą „pernelyg didelis, kad žlugtų“;

| AD. | kadangi net vienoje atskiroje valstybėje narėje bankai neturi būti tokio dydžio, kad toje valstybėje jie taptų sistemine rizika, o jų nuostolius turėtų padengti mokesčių mokėtojai; |
| --- | --- |

AD.

kadangi net vienoje atskiroje valstybėje narėje bankai neturi būti tokio dydžio, kad toje valstybėje jie taptų sistemine rizika, o jų nuostolius turėtų padengti mokesčių mokėtojai;

| AE. | kadangi ES bankų sektorius ir toliau yra labai koncentruotas: 14 Europos bankų grupių yra pasaulinės sisteminės svarbos finansų įstaigos ir 15 Europos bankų priklauso 43 proc. visos rinkos pagal turto dydį, kuris siekia 150 proc. 27 ES valstybių narių BVP, o pavienės valstybės narės nurodo dar aukštesnius rodiklius; kadangi nuo 2000 m. banko dydžio ir BVP santykis patrigubėjo; kadangi banko dydžio ir BVP santykis Liuksemburge, Airijoje, Kipre, Maltoje ir Didžiojoje Britanijoje padidėjo kelis kartus; kadangi Europos bankų sektorius labai įvairus tiek dydžio, tiek verslo modelių požiūriais; |
| --- | --- |

AE.

kadangi ES bankų sektorius ir toliau yra labai koncentruotas: 14 Europos bankų grupių yra pasaulinės sisteminės svarbos finansų įstaigos ir 15 Europos bankų priklauso 43 proc. visos rinkos pagal turto dydį, kuris siekia 150 proc. 27 ES valstybių narių BVP, o pavienės valstybės narės nurodo dar aukštesnius rodiklius; kadangi nuo 2000 m. banko dydžio ir BVP santykis patrigubėjo; kadangi banko dydžio ir BVP santykis Liuksemburge, Airijoje, Kipre, Maltoje ir Didžiojoje Britanijoje padidėjo kelis kartus; kadangi Europos bankų sektorius labai įvairus tiek dydžio, tiek verslo modelių požiūriais;

| AF. | kadangi nėra ankstesnių įrodymų, kad veiklos krypčių atskyrimo modelis būtų galėjęs padėti išvengti būsimos finansų krizės ar sumažinti jos riziką; |
| --- | --- |

AF.

kadangi nėra ankstesnių įrodymų, kad veiklos krypčių atskyrimo modelis būtų galėjęs padėti išvengti būsimos finansų krizės ar sumažinti jos riziką;

| AG. | kadangi šiuo metu valstybė, teikdama paramą likvidumui užtikrinti ir įgyvendindama indėlių garantijų sistemas bei nacionalizavimo programas, užtikrina ir netiesiogiai subsidijuoja visą finansų sistemą; kadangi valstybė turėtų garantuoti tik pagrindines paslaugas, kurias teikiant užtikrinamas sklandus realiosios ekonomikos veikimas, pvz., mokėjimo sistemas ir lėšų pereikvojimo sąskaitose priemones; kadangi struktūrinės reformos tikslas yra tiesiog užtikrinti, kad valstybė garantuotų tik pagrindines paslaugas ir kad nepagrindinių paslaugų kainos būtų nustatomos rinkoje; |
| --- | --- |

AG.

kadangi šiuo metu valstybė, teikdama paramą likvidumui užtikrinti ir įgyvendindama indėlių garantijų sistemas bei nacionalizavimo programas, užtikrina ir netiesiogiai subsidijuoja visą finansų sistemą; kadangi valstybė turėtų garantuoti tik pagrindines paslaugas, kurias teikiant užtikrinamas sklandus realiosios ekonomikos veikimas, pvz., mokėjimo sistemas ir lėšų pereikvojimo sąskaitose priemones; kadangi struktūrinės reformos tikslas yra tiesiog užtikrinti, kad valstybė garantuotų tik pagrindines paslaugas ir kad nepagrindinių paslaugų kainos būtų nustatomos rinkoje;

| AH. | kadangi kapitalo rinkos turi galėti patenkinti Europos finansinius poreikius, kai bankų skolinimo galimybės yra labai suvaržytos; kadangi Europoje reikia didinti alternatyvių finansavimo šaltinių prieinamumą, visų pirma kuriant alternatyvas kapitalo rinkoms, kad būtų mažinama priklausomybė nuo bankų teikiamo finansavimo, kaip nurodyta Komisijos žaliojoje knygoje dėl ilgalaikio Europos ekonomikos finansavimo; |
| --- | --- |

AH.

kadangi kapitalo rinkos turi galėti patenkinti Europos finansinius poreikius, kai bankų skolinimo galimybės yra labai suvaržytos; kadangi Europoje reikia didinti alternatyvių finansavimo šaltinių prieinamumą, visų pirma kuriant alternatyvas kapitalo rinkoms, kad būtų mažinama priklausomybė nuo bankų teikiamo finansavimo, kaip nurodyta Komisijos žaliojoje knygoje dėl ilgalaikio Europos ekonomikos finansavimo;

| AI. | kadangi daugumoje valstybių narių bankai skiria daug daugiau lėšų realiajai ekonomikai finansuoti nei Jungtinėje Karalystėje ar Jungtinėse Amerikos Valstijose; |
| --- | --- |

AI.

kadangi daugumoje valstybių narių bankai skiria daug daugiau lėšų realiajai ekonomikai finansuoti nei Jungtinėje Karalystėje ar Jungtinėse Amerikos Valstijose;

| AJ. | kadangi didesnė konkurencija Europos bankų sektoriuje yra itin pageidautinas dalykas; kadangi dėl visų bankams taikomų teisės aktuose nustatytų ir reguliavimo reikalavimų – nors jie iš tikrųjų pateisinami ne viena priežastimi – kyla pavojus, kad atsiras patekimo į rinką kliūčių, ir taip bus sudaromos palankesnės sąlygos įtvirtinti dabartinę bankų grupių dominuojančią padėtį; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi didesnė konkurencija Europos bankų sektoriuje yra itin pageidautinas dalykas; kadangi dėl visų bankams taikomų teisės aktuose nustatytų ir reguliavimo reikalavimų – nors jie iš tikrųjų pateisinami ne viena priežastimi – kyla pavojus, kad atsiras patekimo į rinką kliūčių, ir taip bus sudaromos palankesnės sąlygos įtvirtinti dabartinę bankų grupių dominuojančią padėtį;

| AK. | kadangi ES bankininkystės sektorius susiduria su radikaliais struktūriniais pokyčiais, kuriuos nulėmė pasikeitusi padėtis rinkoje ir didelio masto reformos įgyvendinant reguliuojamuosius teisės aktus, pavyzdžiui, susitarimą „Bazelis III“; |
| --- | --- |

AK.

kadangi ES bankininkystės sektorius susiduria su radikaliais struktūriniais pokyčiais, kuriuos nulėmė pasikeitusi padėtis rinkoje ir didelio masto reformos įgyvendinant reguliuojamuosius teisės aktus, pavyzdžiui, susitarimą „Bazelis III“;

| AL. | kadangi Nepriklausomos bankų sektoriaus komisijos ataskaitoje ir J. Vickerso reformose Jungtinėje Karalystėje ne kartą teigiama, kad jų rekomendacijos yra politinis požiūris į Jungtinės Karalystės bankus; |
| --- | --- |

AL.

kadangi Nepriklausomos bankų sektoriaus komisijos ataskaitoje ir J. Vickerso reformose Jungtinėje Karalystėje ne kartą teigiama, kad jų rekomendacijos yra politinis požiūris į Jungtinės Karalystės bankus;

| 1. | palankiai vertina aukšto lygio ekspertų grupės tyrimą ir rekomendacijas dėl bankų reformos ir mano, kad jos yra tvirtas reformų pradžios pagrindas; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina aukšto lygio ekspertų grupės tyrimą ir rekomendacijas dėl bankų reformos ir mano, kad jos yra tvirtas reformų pradžios pagrindas;

| 2. | pritaria 2013 m. gegužės 16 d. Komisijos Konsultaciją dėl ES bankų sektoriaus struktūrinės reformos; |
| --- | --- |

2.

pritaria 2013 m. gegužės 16 d. Komisijos Konsultaciją dėl ES bankų sektoriaus struktūrinės reformos;

| 3. | mano, kad nacionalinėms struktūrinės reformos iniciatyvoms būtina ES sistema, siekiant išlaikyti ES bendrąją rinką ir apsaugoti ją nuo fragmentacijos, tuo pat metu paisant nacionalinių bankų modelių įvairovės; |
| --- | --- |

3.

mano, kad nacionalinėms struktūrinės reformos iniciatyvoms būtina ES sistema, siekiant išlaikyti ES bendrąją rinką ir apsaugoti ją nuo fragmentacijos, tuo pat metu paisant nacionalinių bankų modelių įvairovės;

| 4. | mano, kad dabartinės reformos, skirtos pakeisti ES bankų sektorių (įskaitant Direktyvas ir Reglamentą dėl kapitalo poreikio, Direktyvą dėl bankų gaivinimo ir pertvarkymo, Bendrą priežiūros mechanizmą, Indėlių garantijų sistemų direktyvą, Finansinių priemonių rinkų direktyvą ir reglamentą ir iniciatyvas dėl šešėlinės bankininkystės), yra labai svarbios; pritaria Komisijos ketinimui parengti direktyvą dėl ES bankų sektoriaus struktūrinės reformos, siekdama spręsti „pernelyg didelių, kad žlugtų“ bankų problemą ir pabrėžia, kad ši direktyva turi papildyti minėtas reformas; |
| --- | --- |

4.

mano, kad dabartinės reformos, skirtos pakeisti ES bankų sektorių (įskaitant Direktyvas ir Reglamentą dėl kapitalo poreikio, Direktyvą dėl bankų gaivinimo ir pertvarkymo, Bendrą priežiūros mechanizmą, Indėlių garantijų sistemų direktyvą, Finansinių priemonių rinkų direktyvą ir reglamentą ir iniciatyvas dėl šešėlinės bankininkystės), yra labai svarbios; pritaria Komisijos ketinimui parengti direktyvą dėl ES bankų sektoriaus struktūrinės reformos, siekdama spręsti „pernelyg didelių, kad žlugtų“ bankų problemą ir pabrėžia, kad ši direktyva turi papildyti minėtas reformas;

| 5. | primygtinai prašo, kad į Komisijos poveikio vertinimą įtraukti aukšto lygio ekspertų grupės, P. Volckerio, J. Vickerso, Prancūzijos ir Vokietijos pasiūlymus dėl struktūrinės reformos ir nurodyti išlaidas, kurias patyrė tiek viešieji finansai, tiek finansinis stabilumas per dabartinę krizę žlugus Europos Sąjungoje veikiančiam bankui, taip pat galimas sąnaudas ES bankų sektoriui ir galimas neigiamas ir teigiamas pasekmes realiajai ekonomikai ir nurodyti informaciją apie dabartinio universalaus ES bankininkystės modelio pobūdį, įskaitant visų ES veikiančių universalių bankų mažmeninės bankininkystės ir investicinės veiklos dydį ir balansus ir galimas numanomas garantijas, kurias valstybės narės teikia bankams; primygtinai reikalauja, kad Komisija turėtų papildyti savo vertinimą kiekybines analize, kur įmanoma, atsižvelgiant į nacionalinių bankų sistemų įvairovę; |
| --- | --- |

5.

primygtinai prašo, kad į Komisijos poveikio vertinimą įtraukti aukšto lygio ekspertų grupės, P. Volckerio, J. Vickerso, Prancūzijos ir Vokietijos pasiūlymus dėl struktūrinės reformos ir nurodyti išlaidas, kurias patyrė tiek viešieji finansai, tiek finansinis stabilumas per dabartinę krizę žlugus Europos Sąjungoje veikiančiam bankui, taip pat galimas sąnaudas ES bankų sektoriui ir galimas neigiamas ir teigiamas pasekmes realiajai ekonomikai ir nurodyti informaciją apie dabartinio universalaus ES bankininkystės modelio pobūdį, įskaitant visų ES veikiančių universalių bankų mažmeninės bankininkystės ir investicinės veiklos dydį ir balansus ir galimas numanomas garantijas, kurias valstybės narės teikia bankams; primygtinai reikalauja, kad Komisija turėtų papildyti savo vertinimą kiekybines analize, kur įmanoma, atsižvelgiant į nacionalinių bankų sistemų įvairovę;

| 6. | primena Komisijai Europos bankininkystės institucijos ir Europos Centrinio Banko (ECB) įspėjimą, kad finansinės inovacijos gali pakenkti struktūrinių reformų tikslams, ir primygtinai reikalauja periodiškai peržiūrėti struktūrines reformas (8); |
| --- | --- |

6.

primena Komisijai Europos bankininkystės institucijos ir Europos Centrinio Banko (ECB) įspėjimą, kad finansinės inovacijos gali pakenkti struktūrinių reformų tikslams, ir primygtinai reikalauja periodiškai peržiūrėti struktūrines reformas (8);

| 7. | primygtinai ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl šešėlinių bankų reguliavimo, atsižvelgiant į vykstančios bankininkystės struktūrinės reformos principus; |
| --- | --- |

7.

primygtinai ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl šešėlinių bankų reguliavimo, atsižvelgiant į vykstančios bankininkystės struktūrinės reformos principus;

| 8. | mano, kad pagrindinis bankų reformos tikslas turi būti sukurti saugią, stabilią, efektyvią ir veiksmingą bankų sistemą, kuri veiktų konkurencingoje rinkos ekonomikoje ir kuri padėtų patenkinti realiosios ekonomikos per ekonominį ciklą, klientų ir vartotojų poreikius; mano, kad struktūrinė reforma turi padėti skatinti ekonomikos augimą remiant kreditų teikimą ekonomikai, visų pirma MVĮ ir naujai įsteigtoms įmonėms, užtikrinti didesnį atsparumą galimoms finansų krizėms, atkurti pasitikėjimą bankais ir panaikinti viešiesiems finansams kylančią riziką ir pastūmėti keistis bankų kultūrą; |
| --- | --- |

8.

mano, kad pagrindinis bankų reformos tikslas turi būti sukurti saugią, stabilią, efektyvią ir veiksmingą bankų sistemą, kuri veiktų konkurencingoje rinkos ekonomikoje ir kuri padėtų patenkinti realiosios ekonomikos per ekonominį ciklą, klientų ir vartotojų poreikius; mano, kad struktūrinė reforma turi padėti skatinti ekonomikos augimą remiant kreditų teikimą ekonomikai, visų pirma MVĮ ir naujai įsteigtoms įmonėms, užtikrinti didesnį atsparumą galimoms finansų krizėms, atkurti pasitikėjimą bankais ir panaikinti viešiesiems finansams kylančią riziką ir pastūmėti keistis bankų kultūrą;

A.   
  Struktūrinės reformos principai

| 9. | mano, kad struktūrinė reforma privalo būti pagrįsta šiais principais:






  — | perteklinę riziką būtina sumažinti, užtikrinti konkurenciją, sumažinti sudėtingumą ir tarpusavio sąsajas, sudarant sąlygas atskiram pagrindinės veiklos veikimui, įskaitant kreditus, mokėjimus, indėlius ir kitokią su klientais susijusią veiklą ir nepagrindinę rizikingą veiklą; |
| --- | --- | --- |

9.

mano, kad struktūrinė reforma privalo būti pagrįsta šiais principais:

—

perteklinę riziką būtina sumažinti, užtikrinti konkurenciją, sumažinti sudėtingumą ir tarpusavio sąsajas, sudarant sąlygas atskiram pagrindinės veiklos veikimui, įskaitant kreditus, mokėjimus, indėlius ir kitokią su klientais susijusią veiklą ir nepagrindinę rizikingą veiklą;

| — | pagerinti įmonių valdymą ir skatinti bankus diegti skaidresnes organizacines struktūras, didinti atskaitomumą ir sustiprinti patikimą ir tvarią atlyginimų sistemą; |
| --- | --- |

—

pagerinti įmonių valdymą ir skatinti bankus diegti skaidresnes organizacines struktūras, didinti atskaitomumą ir sustiprinti patikimą ir tvarią atlyginimų sistemą;

| — | sudaryti sąlygas veiksmingam bankų gaivinimui ir pertvarkymui, užtikrinant, kad kai bankai tampa neveiksmingi, jei galėtų žlugti ir (arba) jų problemos būtų laiku išspręstos tam nepareikalaujant mokesčių mokėtojų pinigų; |
| --- | --- |

—

sudaryti sąlygas veiksmingam bankų gaivinimui ir pertvarkymui, užtikrinant, kad kai bankai tampa neveiksmingi, jei galėtų žlugti ir (arba) jų problemos būtų laiku išspręstos tam nepareikalaujant mokesčių mokėtojų pinigų;

| — | pagrindinių kreditų, indėlių ir mokėjimų paslaugos privalo būti užtikrintos taip, kad jų nepaveiktų veiklos problemos, finansiniai nuostoliai, lėšų trūkumas ar žala reputacijai, atsiradusi dėl investicinės įmonės pertvarkymo ar nemokumo; |
| --- | --- |

—

pagrindinių kreditų, indėlių ir mokėjimų paslaugos privalo būti užtikrintos taip, kad jų nepaveiktų veiklos problemos, finansiniai nuostoliai, lėšų trūkumas ar žala reputacijai, atsiradusi dėl investicinės įmonės pertvarkymo ar nemokumo;

| — | konkurencingos rinkos ekonomikos taisyklės turi būti paisomos taip, kad rizikingas prekiavimas vertybiniais popieriais ir investavimo veikla nepasinaudotų numanomomis garantijomis ar subsidijomis, apdraustais indėliais ar mokesčių mokėtojų finansine pagalba ir kad su ja susijusią rizika ir išlaidos tekstų investicinei ir prekybinei veiklai, o ne kreditų ir indėlių veiklai; |
| --- | --- |

—

konkurencingos rinkos ekonomikos taisyklės turi būti paisomos taip, kad rizikingas prekiavimas vertybiniais popieriais ir investavimo veikla nepasinaudotų numanomomis garantijomis ar subsidijomis, apdraustais indėliais ar mokesčių mokėtojų finansine pagalba ir kad su ja susijusią rizika ir išlaidos tekstų investicinei ir prekybinei veiklai, o ne kreditų ir indėlių veiklai;

| — | visoms bankininkystės veiklos šakoms turi pakakti kapitalo, finansinio sverto ir likvidumo; |
| --- | --- |

—

visoms bankininkystės veiklos šakoms turi pakakti kapitalo, finansinio sverto ir likvidumo;

| — | atskirti subjektai privalo turėti skirtingu finansavimo šaltinius, neatliekant nereikalingos ir nebūtino kapitalo perskirstymo ir likvidumo tarp šių veiklų; pakankamo kapitalo suteikimas, finansinio sverto ir likvidumo taisyklės privalo būti taikomos prie veiklos verslo modelio, įskaitant atskirus balansus, ir taikyti apribojimus nepagrindiniai prekybos vertybiniais popieriais veiklai ir investavimo veiklai pagrindinei kreditų ir indėlių veiklai bankų grupės viduje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

—

atskirti subjektai privalo turėti skirtingu finansavimo šaltinius, neatliekant nereikalingos ir nebūtino kapitalo perskirstymo ir likvidumo tarp šių veiklų; pakankamo kapitalo suteikimas, finansinio sverto ir likvidumo taisyklės privalo būti taikomos prie veiklos verslo modelio, įskaitant atskirus balansus, ir taikyti apribojimus nepagrindiniai prekybos vertybiniais popieriais veiklai ir investavimo veiklai pagrindinei kreditų ir indėlių veiklai bankų grupės viduje ir už jos ribų;

| 10. | primygtinai ragina Komisiją atsižvelgti į ECB pasiūlymą nustatyti aiškius ir įvykdomus veiklos atskyrimo kriterijus; pabrėžia, kad atskyrimas turi išlaikyti ES bendrąją rinką ir apsaugoti ją nuo fragmentacijos, tuo pat metu paisant nacionalinių bankų modelių įvairovės (9); |
| --- | --- |

10.

primygtinai ragina Komisiją atsižvelgti į ECB pasiūlymą nustatyti aiškius ir įvykdomus veiklos atskyrimo kriterijus; pabrėžia, kad atskyrimas turi išlaikyti ES bendrąją rinką ir apsaugoti ją nuo fragmentacijos, tuo pat metu paisant nacionalinių bankų modelių įvairovės (9);

| 11. | pabrėžia, kad, būtina įvertinti kiekvienai įmonei ir taip pat visai grupei keliamą sisteminę riziką ir visapusiškai atsižvelgti į balansines pozicijas; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad, būtina įvertinti kiekvienai įmonei ir taip pat visai grupei keliamą sisteminę riziką ir visapusiškai atsižvelgti į balansines pozicijas;

| 12. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad Direktyva dėl bankų gaivinimo ir pertvarkymo būtų visiškai įgyvendinta; primygtinai ragina Komisiją, EBI ir valstybes nares užtikrinti, kad bankuose būtų naudojamos aiškios ir patikimos krizės valdymo sistemos, kurios apima pakankamai kapitalo, skirto kreditų, mokėjimų ir indėlių veiklai, vidinių išteklių pakankamumą užtikrinančių įsipareigojimų ir likvidaus turto, kurie žlugimo atveju, padėtų išsaugoti indėlininkams toliau naudotis savo lėšomis, apsaugoti pagrindines paslaugas, t. y., mokėjimų ir indėlių veiklą nuo nevaldomo žlugimo pavojaus, laiku išmokėti lėšas indėlininkams ir išvengti neigiamo poveikio finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

12.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad Direktyva dėl bankų gaivinimo ir pertvarkymo būtų visiškai įgyvendinta; primygtinai ragina Komisiją, EBI ir valstybes nares užtikrinti, kad bankuose būtų naudojamos aiškios ir patikimos krizės valdymo sistemos, kurios apima pakankamai kapitalo, skirto kreditų, mokėjimų ir indėlių veiklai, vidinių išteklių pakankamumą užtikrinančių įsipareigojimų ir likvidaus turto, kurie žlugimo atveju, padėtų išsaugoti indėlininkams toliau naudotis savo lėšomis, apsaugoti pagrindines paslaugas, t. y., mokėjimų ir indėlių veiklą nuo nevaldomo žlugimo pavojaus, laiku išmokėti lėšas indėlininkams ir išvengti neigiamo poveikio finansiniam stabilumui;

| 13. | primygtinai ragina Komisiją, EBI ir kompetentingas institucijas, vadovaujantis kapitalo poreikio ir gaivinimo ir pertvarkymo teisėkūros sistema, užtikrinti kad atskirtos įmonės būtų atitinkamai atskirtos pagal taikomus kapitalo, finansinio sverto, vidinių išteklių pakankamumą užtikrinančius įsipareigojimus, atitinkamus kapitalo rezervo ir likvidumo reikalavimus, ypač pabrėžiant griežtesnius reikalavimus, taikomus nepagrindinei rizikingai veiklai; |
| --- | --- |

13.

primygtinai ragina Komisiją, EBI ir kompetentingas institucijas, vadovaujantis kapitalo poreikio ir gaivinimo ir pertvarkymo teisėkūros sistema, užtikrinti kad atskirtos įmonės būtų atitinkamai atskirtos pagal taikomus kapitalo, finansinio sverto, vidinių išteklių pakankamumą užtikrinančius įsipareigojimus, atitinkamus kapitalo rezervo ir likvidumo reikalavimus, ypač pabrėžiant griežtesnius reikalavimus, taikomus nepagrindinei rizikingai veiklai;

B.   
  Įmonių valdymas

| 14. | ragina Komisiją išsamiame galimo bankų atskyrimo ir alternatyvų poveikio vertinime apsvarstyti aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitoje išdėstytus pasiūlymus dėl valdymo: a) valdymo ir kontrolės mechanizmų, b) rizikos valdymo, c) skatinimo programų, d) rizikos atskleidimo ir e) sankcijų; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją išsamiame galimo bankų atskyrimo ir alternatyvų poveikio vertinime apsvarstyti aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitoje išdėstytus pasiūlymus dėl valdymo: a) valdymo ir kontrolės mechanizmų, b) rizikos valdymo, c) skatinimo programų, d) rizikos atskleidimo ir e) sankcijų;

| 15. | ragina Komisiją įgyvendinti 2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl bendrojo finansų įstaigų valdymo (10) pateiktus pasiūlymus ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją įgyvendinti 2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl bendrojo finansų įstaigų valdymo (10) pateiktus pasiūlymus ir rekomendacijas;

| 16. | mano, kad neseniai priimtoje direktyvoje dėl kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros nustatyta tinkama bankų valdymo, įskaitant vykdomuosius ir nevykdomuosius valdybos narius, reikalavimų sistema; |
| --- | --- |

16.

mano, kad neseniai priimtoje direktyvoje dėl kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros nustatyta tinkama bankų valdymo, įskaitant vykdomuosius ir nevykdomuosius valdybos narius, reikalavimų sistema;

| 17. | primygtinai ragina Komisiją padėti pasiekti susitarimą dėl siūlomos Indėlių garantijų sistemų direktyvos ir sustiprinti vartotojų apsaugą nustatant indėlininkų pirmenybės taisyklę; |
| --- | --- |

17.

primygtinai ragina Komisiją padėti pasiekti susitarimą dėl siūlomos Indėlių garantijų sistemų direktyvos ir sustiprinti vartotojų apsaugą nustatant indėlininkų pirmenybės taisyklę;

| 18. | ragina Komisiją įtraukti nuostatas, pagal kurias visi banko vieno padalinio vykdomieji valdybos nariai, kaip vykdomieji valdybos nariai, būtų atsakingi tik už tą banko padalinį; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją įtraukti nuostatas, pagal kurias visi banko vieno padalinio vykdomieji valdybos nariai, kaip vykdomieji valdybos nariai, būtų atsakingi tik už tą banko padalinį;

| 19. | primygtinai ragina Komisiją įtraukti nuostatas, pagal kurias būtų sugriežtintos nuostatos dėl asmeninės valdybos narių atsakomybės; siūlo Komisijai šiomis aplinkybėmis išnagrinėti, kokiomis priemonėmis būtų galima skatinti sugrįžti prie partneryste pagrįsto įmonės valdymo, ypač investicinės bankininkystės srityje; |
| --- | --- |

19.

primygtinai ragina Komisiją įtraukti nuostatas, pagal kurias būtų sugriežtintos nuostatos dėl asmeninės valdybos narių atsakomybės; siūlo Komisijai šiomis aplinkybėmis išnagrinėti, kokiomis priemonėmis būtų galima skatinti sugrįžti prie partneryste pagrįsto įmonės valdymo, ypač investicinės bankininkystės srityje;

| 20. | primygtinai ragina Komisiją ir EBI užtikrinti išsamų ir visapusišką kapitalo poreikio teisėkūros sistemos įgyvendinimą, ypač dėl kompensacijų ir atlyginimų nuostatų; ragina EBI ir Komisiją teikti Europos Parlamentui ir Tarybai metinę ataskaitą dėl susijusių nuostatų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo valstybėse narėse; primygtinai ragina Komisiją tęsti bankų kompensacijų ir atlyginimų praktikos reformą, pirmenybę teikiant ilgalaikėms paskatoms nustatyti kintamą atlyginimą ir ilgesnius išėjimo į pensiją atidėjimo laikotarpius, taip pat didinti skaidrumą, įskaitant, bet neapsiribojant paaiškinimais ir vertinimais, susijusiais su vidaus atlyginimų skirtumais, svarbiais pakeitimais ir palyginamais sektoriaus nuokrypiais; |
| --- | --- |

20.

primygtinai ragina Komisiją ir EBI užtikrinti išsamų ir visapusišką kapitalo poreikio teisėkūros sistemos įgyvendinimą, ypač dėl kompensacijų ir atlyginimų nuostatų; ragina EBI ir Komisiją teikti Europos Parlamentui ir Tarybai metinę ataskaitą dėl susijusių nuostatų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo valstybėse narėse; primygtinai ragina Komisiją tęsti bankų kompensacijų ir atlyginimų praktikos reformą, pirmenybę teikiant ilgalaikėms paskatoms nustatyti kintamą atlyginimą ir ilgesnius išėjimo į pensiją atidėjimo laikotarpius, taip pat didinti skaidrumą, įskaitant, bet neapsiribojant paaiškinimais ir vertinimais, susijusiais su vidaus atlyginimų skirtumais, svarbiais pakeitimais ir palyginamais sektoriaus nuokrypiais;

| 21. | primygtinai ragina Komisiją, EBI ir kompetentingas institucijas pagal Direktyvos dėl kapitalo poreikio nuostatas užtikrinti, kad nustatant atlyginimų sistemas pirmenybė būtų teikiama ne gryniesiems pinigams, komisiniams ar verte pagrįstiems daiktams, o tokių priemonių kaip obligacijos, kurios gelbėjamos, ir akcijos naudojimui; |
| --- | --- |

21.

primygtinai ragina Komisiją, EBI ir kompetentingas institucijas pagal Direktyvos dėl kapitalo poreikio nuostatas užtikrinti, kad nustatant atlyginimų sistemas pirmenybė būtų teikiama ne gryniesiems pinigams, komisiniams ar verte pagrįstiems daiktams, o tokių priemonių kaip obligacijos, kurios gelbėjamos, ir akcijos naudojimui;

| 22. | primygtinai ragina Komisiją, EBI ir kompetentingas institucijas pagal Direktyvos dėl kapitalo poreikio teisėkūros sistemos nuostatas užtikrinti, kad kompensacijų ir atlyginimų sistemos visais banko lygmenimis atspindėtų jo bendrus rezultatus ir būtų orientuotos ne į trumpalaikį pelną, o į kokybiškas klientams teikiamas paslaugas ir ilgalaikį finansinį stabilumą; |
| --- | --- |

22.

primygtinai ragina Komisiją, EBI ir kompetentingas institucijas pagal Direktyvos dėl kapitalo poreikio teisėkūros sistemos nuostatas užtikrinti, kad kompensacijų ir atlyginimų sistemos visais banko lygmenimis atspindėtų jo bendrus rezultatus ir būtų orientuotos ne į trumpalaikį pelną, o į kokybiškas klientams teikiamas paslaugas ir ilgalaikį finansinį stabilumą;

| 23. | primygtinai ragina Komisiją nustatyti veiksmingų, atgrasančių ir proporcingų sankcijų skyrimo fiziniams ir juridiniams asmenims tvarką ir paskelbti sankcijų lygius bei informaciją apie taisykles pažeidžiančius asmenis; |
| --- | --- |

23.

primygtinai ragina Komisiją nustatyti veiksmingų, atgrasančių ir proporcingų sankcijų skyrimo fiziniams ir juridiniams asmenims tvarką ir paskelbti sankcijų lygius bei informaciją apie taisykles pažeidžiančius asmenis;

| 24. | primygtinai ragina Komisiją priimti nuostatą, pagal kurią kompetentingoms priežiūros institucijoms, taikydamos bendrą priežiūros mechanizmą (BPM), laikytųsi struktūrinės reformos principų; |
| --- | --- |

24.

primygtinai ragina Komisiją priimti nuostatą, pagal kurią kompetentingoms priežiūros institucijoms, taikydamos bendrą priežiūros mechanizmą (BPM), laikytųsi struktūrinės reformos principų;

| 25. | prašo Komisijos pateikti pasiūlymą, kad kompetentingoms priežiūros institucijoms, įskaitant BPM, būtų skiriama pakankamai išteklių ir suteikiami pakankami įgaliojimai; |
| --- | --- |

25.

prašo Komisijos pateikti pasiūlymą, kad kompetentingoms priežiūros institucijoms, įskaitant BPM, būtų skiriama pakankamai išteklių ir suteikiami pakankami įgaliojimai;

| 26. | primygtinai ragina Komisiją atlikti tyrimą siekiant užtikrinti, kad finansų įstaigų naudojami apskaitos standartai padėtų susidaryti tikrą ir teisingą vaizdą apie banko finansinį patikimumą; nurodo, kad sąskaitos yra pagrindinis informacijos šaltinis investuotojui, norinčiam įsitikinti, ar įmonė yra veikianti; atkreipia dėmesį, kad auditoriai, nepriklausomai nuo finansinių ataskaitų rengėjų naudojamų finansinių standartų, sąskaitas gali patvirtinti tik tuomet, jei jos yra tikros ir teisingos; mano, kad jei auditoriai abejoja dėl to, ar įmonė yra veikianti, jie neturėtų patvirtinti įmonės sąskaitų net jei jos parengtos laikantis apskaitos standartų; tačiau atkreipia dėmesį, kad tai turėtų paskatinti atitinkamą įmonę patobulinti savo valdymą; mano, kad tarptautiniai finansinės apskaitos standartai nebūtinai atspindi sąskaitų tikrumą ir teisingumą, kaip rodo įvairūs bankų žlugimo pavyzdžiai, nepaisant to, kad jų sąskaitas patvirtino auditoriai; |
| --- | --- |

26.

primygtinai ragina Komisiją atlikti tyrimą siekiant užtikrinti, kad finansų įstaigų naudojami apskaitos standartai padėtų susidaryti tikrą ir teisingą vaizdą apie banko finansinį patikimumą; nurodo, kad sąskaitos yra pagrindinis informacijos šaltinis investuotojui, norinčiam įsitikinti, ar įmonė yra veikianti; atkreipia dėmesį, kad auditoriai, nepriklausomai nuo finansinių ataskaitų rengėjų naudojamų finansinių standartų, sąskaitas gali patvirtinti tik tuomet, jei jos yra tikros ir teisingos; mano, kad jei auditoriai abejoja dėl to, ar įmonė yra veikianti, jie neturėtų patvirtinti įmonės sąskaitų net jei jos parengtos laikantis apskaitos standartų; tačiau atkreipia dėmesį, kad tai turėtų paskatinti atitinkamą įmonę patobulinti savo valdymą; mano, kad tarptautiniai finansinės apskaitos standartai nebūtinai atspindi sąskaitų tikrumą ir teisingumą, kaip rodo įvairūs bankų žlugimo pavyzdžiai, nepaisant to, kad jų sąskaitas patvirtino auditoriai;

C.   
  Sąžiningos ir tvarios konkurencijos didinimas

| 27. | pabrėžia, kad veiksminga, sąžininga ir tvari konkurencija būtina siekiant užtikrinti tinkamai veikiantį ir veiksmingą bankų sektorių, kuris palengvintų finansavimą realiajai ekonomikai, užtikrinant visuotinę prieigą prie bankų paslaugų ir mažinant bankų paslaugų kainą; todėl pabrėžia, kad priežiūros taisyklėse, be kita ko, reikėtų atsižvelgti į atitinkamų įstaigų rizikos profilį, regioninę aprėptį ir atitinkamų institucijų verslo modelį; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad veiksminga, sąžininga ir tvari konkurencija būtina siekiant užtikrinti tinkamai veikiantį ir veiksmingą bankų sektorių, kuris palengvintų finansavimą realiajai ekonomikai, užtikrinant visuotinę prieigą prie bankų paslaugų ir mažinant bankų paslaugų kainą; todėl pabrėžia, kad priežiūros taisyklėse, be kita ko, reikėtų atsižvelgti į atitinkamų įstaigų rizikos profilį, regioninę aprėptį ir atitinkamų institucijų verslo modelį;

| 28. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares kartu dirbti, atsižvelgiant į tai, kad įvairūs vartotojui kylančios rizikos lygiai turi būti skaidriai atskleisti, bendradarbiauti siekiant skatinti didesnę ES bankų sektoriaus įvairovę skatinant labiau į vartotojus orientuotą bankininkystę ir sudarant jai palankesnes sąlygas, pvz., per kooperatyvus ir statybos draugijas ir pasitelkiant visuomenės kūrimu grindžiamus tarpusavio skolinimosi, kolektyvinio finansavimo ir taupymo banko modelius; |
| --- | --- |

28.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares kartu dirbti, atsižvelgiant į tai, kad įvairūs vartotojui kylančios rizikos lygiai turi būti skaidriai atskleisti, bendradarbiauti siekiant skatinti didesnę ES bankų sektoriaus įvairovę skatinant labiau į vartotojus orientuotą bankininkystę ir sudarant jai palankesnes sąlygas, pvz., per kooperatyvus ir statybos draugijas ir pasitelkiant visuomenės kūrimu grindžiamus tarpusavio skolinimosi, kolektyvinio finansavimo ir taupymo banko modelius;

| 29. | atkreipia dėmesį, kad siekiant padidinti Europos bankų sistemos konkurencingumą ir stabilumą reikia veiksmingiau spręsti sisteminės svarbos finansinių įstaigų (pernelyg didelių, kad joms būtų galima leisti žlugti), kurių sunkumai lėmė dar didesnius neigiamus finansų krizės padarinius, klausimą pertvarkant bankų grupių veiklos kryptis ir mažinant priklausomybę grupės lygmeniu; |
| --- | --- |

29.

atkreipia dėmesį, kad siekiant padidinti Europos bankų sistemos konkurencingumą ir stabilumą reikia veiksmingiau spręsti sisteminės svarbos finansinių įstaigų (pernelyg didelių, kad joms būtų galima leisti žlugti), kurių sunkumai lėmė dar didesnius neigiamus finansų krizės padarinius, klausimą pertvarkant bankų grupių veiklos kryptis ir mažinant priklausomybę grupės lygmeniu;

| 30. | primygtinai ragina Komisiją rasti būdus teisėkūros iniciatyvomis skatinti ir remti „santykiais pagrįstą skolinimą“ arba „žiniomis pagrįstą skolinimą“. Šiomis iniciatyvomis turėtų būti siekiama vengti griežto požiūrio ir vietoje to daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama verslo srityje tarpininkaujančių ir verslui kapitalą skolinančių asmenų profesinio ir etinio mokymo skatinimui; |
| --- | --- |

30.

primygtinai ragina Komisiją rasti būdus teisėkūros iniciatyvomis skatinti ir remti „santykiais pagrįstą skolinimą“ arba „žiniomis pagrįstą skolinimą“. Šiomis iniciatyvomis turėtų būti siekiama vengti griežto požiūrio ir vietoje to daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama verslo srityje tarpininkaujančių ir verslui kapitalą skolinančių asmenų profesinio ir etinio mokymo skatinimui;

| 31. | primygtinai ragina valstybes nares, Komisiją ir kompetentingas institucijas siekti aiškaus tikslo skatinti ir užtikrinti veiksmingą konkurenciją ir ES bankų sektoriuje propaguoti didesnę įvairovę ir orientavimąsi klientus; |
| --- | --- |

31.

primygtinai ragina valstybes nares, Komisiją ir kompetentingas institucijas siekti aiškaus tikslo skatinti ir užtikrinti veiksmingą konkurenciją ir ES bankų sektoriuje propaguoti didesnę įvairovę ir orientavimąsi klientus;

| 32. | prašo Komisijos pasiūlyti priemones, kurios padėtų įdiegti banko sąskaitos perkeliamumą ir kurti prieinamas svetaines, kuriose vartotojams sudaromos galimybės palyginti tiek kainas, tiek finansinį bankų patikimumą, ir taip skatinti drausmę informuotiems vartotojams pakeičiant vieną banką kitu ir suteikti jiems daugiau pasirinkimo bankų sektoriuje galimybių mažinant patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos kliūtis, taip pat naujiems rinkos dalyviams taikant proporcingas taisykles; |
| --- | --- |

32.

prašo Komisijos pasiūlyti priemones, kurios padėtų įdiegti banko sąskaitos perkeliamumą ir kurti prieinamas svetaines, kuriose vartotojams sudaromos galimybės palyginti tiek kainas, tiek finansinį bankų patikimumą, ir taip skatinti drausmę informuotiems vartotojams pakeičiant vieną banką kitu ir suteikti jiems daugiau pasirinkimo bankų sektoriuje galimybių mažinant patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos kliūtis, taip pat naujiems rinkos dalyviams taikant proporcingas taisykles;

| 33. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymus dėl būtinų šiame pranešime apibūdintų struktūrinių reformų, kurias įgyvendinant būtų išlaikomas vidaus rinkos vientisumas ir kartu atsižvelgiama į nacionalinių bankų sistemų įvairovę, ir palaikomas tvirtas EBI vaidmuo, užtikrinant, kad teisės aktai visoje Sąjungoje būtų taikomi teisingai; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymus dėl būtinų šiame pranešime apibūdintų struktūrinių reformų, kurias įgyvendinant būtų išlaikomas vidaus rinkos vientisumas ir kartu atsižvelgiama į nacionalinių bankų sistemų įvairovę, ir palaikomas tvirtas EBI vaidmuo, užtikrinant, kad teisės aktai visoje Sąjungoje būtų taikomi teisingai;

o

o
  o

| 34. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

34.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/high-level_expert_group/report_lt.pdf

(2)  http://www.oecd.org/finance/financial-markets/Implicit-Guarantees-for-bank-debt.pdf

(3)  http://www.oecd.org/daf/fin/financial-markets/44357464.pdf

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0427.

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/136487.pdf.

(6)  COM(2012)0778.

(7)  2012 m. liepos mėn. tyrimas „Finansų poveikio ekonomikos augimui persvarstymas“, Stephen G. Cecchetti ir Enisse Kharroubi, Tarptautinių atsiskaitymų banko Pinigų ir ekonomikos departamentas, http://www.bis.org/publ/work381.pdf.

(8)  http://www.eba.europa.eu/cebs/media/Publications/Other%20Publications/Opinions/EBA-BS-2012-219--opinion-on-HLG-Liikanen-report---2-.pdf ir http://www.ecb.int/pub/pdf/other/120128_eurosystem_contributionen.pdf

(9)  http://www.ecb.int/pub/pdf/other/120128_eurosystem_contributionen.pdf

(10)  OL C 377 E, 2012 12 7, p. 7.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/88 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/88

---

P7_TA(2013)0318

ES finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2011 m. metinės ataskaitos „ES finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu“ (2012/2285(INI))

(2016/C 075/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl ankstesnių Komisijos ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) metinių ataskaitų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl ankstesnių Komisijos ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) metinių ataskaitų,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. 2011 m. metinė ataskaita“ (COM(2012)0408) ir prie jos pridedamus dokumentus (SWD(2012)0227, SWD(2012)0228, SWD(2012)0229 ir SWD(2012)0230) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. 2011 m. metinė ataskaita“ (COM(2012)0408) ir prie jos pridedamus dokumentus (SWD(2012)0227, SWD(2012)0228, SWD(2012)0229 ir SWD(2012)0230) (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) 2011 m. metinę ataskaitą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) 2011 m. metinę ataskaitą (2),

| — | atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2011 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su audituotų institucijų atsakymais (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2011 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su audituotų institucijų atsakymais (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Audito Rūmams dėl Komisijos kovos su sukčiavimu strategijos (COM(2011)0376), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Audito Rūmams dėl Komisijos kovos su sukčiavimu strategijos (COM(2011)0376),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl baudžiamosios teisės priemonių kovai su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl baudžiamosios teisės priemonių kovai su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu (COM(2012)0363),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl programos „Hercule III“, skirtos Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos srities veiklai skatinti (COM(2011)0914), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl programos „Hercule III“, skirtos Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos srities veiklai skatinti (COM(2011)0914),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 325 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 325 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (4),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 10 d. rezoliuciją „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. 2010 m. metinė ataskaita“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 10 d. rezoliuciją „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. 2010 m. metinė ataskaita“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl ES pastangų kovoti su korupcija (3), 2010 m. gegužės 18 d. rašytinį pareiškimą dėl Sąjungos pastangų kovoti su korupcija (4) ir Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Kova su korupcija ES“ (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl ES pastangų kovoti su korupcija (3), 2010 m. gegužės 18 d. rašytinį pareiškimą dėl Sąjungos pastangų kovoti su korupcija (4) ir Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Kova su korupcija ES“ (COM(2011)0308),

| — | atsižvelgdamas į OLAF 2012 m. metinę ataskaitą ir į tų pačių metų OLAF Priežiūros komiteto ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į OLAF 2012 m. metinę ataskaitą ir į tų pačių metų OLAF Priežiūros komiteto ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A7-0197/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A7-0197/2013),

| A. | kadangi ES ir valstybės narės bendrai atsakingos už Sąjungos finansinių interesų apsaugą ir kovą su sukčiavimu ir kadangi labai svarbus glaudus Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir valstybės narės bendrai atsakingos už Sąjungos finansinių interesų apsaugą ir kovą su sukčiavimu ir kadangi labai svarbus glaudus Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimas;

| B. | kadangi svarbiausia valstybių narių atsakomybė – įvykdyti apie 80 proc. Sąjungos biudžeto ir rinkti nuosavus išteklius, be kita ko, PVM ir muitų pavidalu; |
| --- | --- |

B.

kadangi svarbiausia valstybių narių atsakomybė – įvykdyti apie 80 proc. Sąjungos biudžeto ir rinkti nuosavus išteklius, be kita ko, PVM ir muitų pavidalu;

| C. | kadangi Komisija neseniai įgyvendino kelias svarbias kovos su sukčiavimu politikos priemonių iniciatyvas; |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisija neseniai įgyvendino kelias svarbias kovos su sukčiavimu politikos priemonių iniciatyvas;

Bendrosios pastabos

| 1. | pabrėžia, kad kova su sukčiavimu ir kita neteisėta veikla, kuri kenkia Sąjungos finansiniams interesams, yra Komisijos ir valstybių narių pareiga, įtvirtinta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad kova su sukčiavimu ir kita neteisėta veikla, kuri kenkia Sąjungos finansiniams interesams, yra Komisijos ir valstybių narių pareiga, įtvirtinta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo;

| 2. | primena, kad vienodai svarbu užtikrinti tų finansinių interesų apsaugą ir ES išteklių surinkimo, ir išlaidų lygmenimis; |
| --- | --- |

2.

primena, kad vienodai svarbu užtikrinti tų finansinių interesų apsaugą ir ES išteklių surinkimo, ir išlaidų lygmenimis;

| 3. | palankiai vertina Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. 2011 m. metinė ataskaita“ (Komisijos metinė ataskaita); tačiau apgailestauja, kad šioje ataskaitoje išdėstyti tik valstybių narių pateikti duomenys; pažymi, kad valstybės narės skirtingai apibrėžia panašią nusikalstamą veiką ir ne visos, taikydamos bendrus kriterijus, renka panašaus pobūdžio išsamius statistinius duomenis, todėl sunku gauti patikimus ir palyginamus ES lygmeniu statistinius duomenis; todėl apgailestauja, kad neįmanoma įvertinti faktinio bendro pažeidimų ir sukčiavimo masto pavienėse valstybėse narėse arba, kaip jau ne kartą yra prašęs Parlamentas, nustatyti valstybių narių, kuriose pažeidimų ir sukčiavimo mastas yra didžiausias, ir jas sudrausminti; todėl primygtinai ragina visas valstybes nares nustatyti standartinius pažeidimų ir sukčiavimo vertinimo kriterijus, taip pat atitinkamas pažeidėjams taikytinas sankcijas; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. 2011 m. metinė ataskaita“ (Komisijos metinė ataskaita); tačiau apgailestauja, kad šioje ataskaitoje išdėstyti tik valstybių narių pateikti duomenys; pažymi, kad valstybės narės skirtingai apibrėžia panašią nusikalstamą veiką ir ne visos, taikydamos bendrus kriterijus, renka panašaus pobūdžio išsamius statistinius duomenis, todėl sunku gauti patikimus ir palyginamus ES lygmeniu statistinius duomenis; todėl apgailestauja, kad neįmanoma įvertinti faktinio bendro pažeidimų ir sukčiavimo masto pavienėse valstybėse narėse arba, kaip jau ne kartą yra prašęs Parlamentas, nustatyti valstybių narių, kuriose pažeidimų ir sukčiavimo mastas yra didžiausias, ir jas sudrausminti; todėl primygtinai ragina visas valstybes nares nustatyti standartinius pažeidimų ir sukčiavimo vertinimo kriterijus, taip pat atitinkamas pažeidėjams taikytinas sankcijas;

| 4. | pabrėžia, kad sukčiavimas – tai iš anksto apgalvotas įstatymo pažeidimas, kuris yra nusikalstama veika, o tvarkos pažeidimai – tai taisyklių nesilaikymas, ir apgailestauja, kad Europos Komisijos ataskaitoje išsamiai nagrinėjamas ne sukčiavimas, o tvarkos pažeidimai; primena, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 325 straipsnyje kalbama apie sukčiavimą, ne apie tvarkos pažeidimus, ir ragina atskirti sukčiavimo atvejus nuo klaidų ar tvarkos pažeidimų; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad sukčiavimas – tai iš anksto apgalvotas įstatymo pažeidimas, kuris yra nusikalstama veika, o tvarkos pažeidimai – tai taisyklių nesilaikymas, ir apgailestauja, kad Europos Komisijos ataskaitoje išsamiai nagrinėjamas ne sukčiavimas, o tvarkos pažeidimai; primena, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 325 straipsnyje kalbama apie sukčiavimą, ne apie tvarkos pažeidimus, ir ragina atskirti sukčiavimo atvejus nuo klaidų ar tvarkos pažeidimų;

| 5. | pažymi, kad, remiantis Komisijos metine ataskaita, 2011 m. pranešta apie 1 230 pažeidimų, kurie priskiriami sukčiavimui, o jų finansinis poveikis sumažėjo 37 proc., palyginti su 2010 m., t. y. iki 404 mln. EUR; pripažįsta, kad sanglaudos politika ir žemės ūkis išlieka dvi svarbiausios sritys, kuriose sukčiavimo lygis didžiausias (nustatytas finansinis poveikis – atitinkamai 204 mln. ir 77 mln. EUR); vis dėlto abejoja, ar minėtas sumažėjimas atspindi tikrąją nesąžiningos veiklos padėtį, ar tik parodo, kad valstybių narių priežiūros ir kontrolės sistemose esama trūkumų; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad, remiantis Komisijos metine ataskaita, 2011 m. pranešta apie 1 230 pažeidimų, kurie priskiriami sukčiavimui, o jų finansinis poveikis sumažėjo 37 proc., palyginti su 2010 m., t. y. iki 404 mln. EUR; pripažįsta, kad sanglaudos politika ir žemės ūkis išlieka dvi svarbiausios sritys, kuriose sukčiavimo lygis didžiausias (nustatytas finansinis poveikis – atitinkamai 204 mln. ir 77 mln. EUR); vis dėlto abejoja, ar minėtas sumažėjimas atspindi tikrąją nesąžiningos veiklos padėtį, ar tik parodo, kad valstybių narių priežiūros ir kontrolės sistemose esama trūkumų;

| 6. | ragina Komisiją atidžiai stebėti valstybėse narėse veikiančių priežiūros ir kontrolės sistemų veiksmingumą ir užtikrinti, kad informacija apie pažeidimų mastą valstybėse narėse atspindėtų tikrąją padėtį; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją atidžiai stebėti valstybėse narėse veikiančių priežiūros ir kontrolės sistemų veiksmingumą ir užtikrinti, kad informacija apie pažeidimų mastą valstybėse narėse atspindėtų tikrąją padėtį;

| 7. | pabrėžia, kad padėtis, kai valstybės narės laiku nepateikia duomenų arba jų pateikiami duomenys nėra tikslūs, kartojasi jau daugelį metų; akcentuoja, kad neįmanoma duomenų palyginti ir objektyviai įvertinti realaus sukčiavimo Europos Sąjungos valstybėse narėse masto; atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Parlamentas, Komisija ir OLAF negali tinkamai atlikti savo funkcijų, susijusių su padėties vertinimu ir pasiūlymų teikimu, todėl dar kartą pabrėžia, kad tokia padėtis negali būti toleruojama; ragina Komisiją prisiimti visapusišką atsakomybę už neteisėtai išmokėtų lėšų susigrąžinimą į ES biudžetą; ragina Komisiją nustatyti vienodus ataskaitų teikimo principus visose valstybėse narėse ir taip užtikrinti palyginamų, patikimų ir tinkamų duomenų surinkimą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad padėtis, kai valstybės narės laiku nepateikia duomenų arba jų pateikiami duomenys nėra tikslūs, kartojasi jau daugelį metų; akcentuoja, kad neįmanoma duomenų palyginti ir objektyviai įvertinti realaus sukčiavimo Europos Sąjungos valstybėse narėse masto; atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Parlamentas, Komisija ir OLAF negali tinkamai atlikti savo funkcijų, susijusių su padėties vertinimu ir pasiūlymų teikimu, todėl dar kartą pabrėžia, kad tokia padėtis negali būti toleruojama; ragina Komisiją prisiimti visapusišką atsakomybę už neteisėtai išmokėtų lėšų susigrąžinimą į ES biudžetą; ragina Komisiją nustatyti vienodus ataskaitų teikimo principus visose valstybėse narėse ir taip užtikrinti palyginamų, patikimų ir tinkamų duomenų surinkimą;

| 8. | pabrėžia, kad Europos Sąjunga privalo dėti daugiau pastangų įtvirtinti e. valdžios principams, kurie sudarytų sąlygas didesniam viešųjų finansų skaidrumui; atkreipia dėmesį į tai, kad elektroniniai sandoriai ne grynaisiais pinigais yra registruojami dokumentuose, todėl sukčiauti tampa sudėtingiau, o nustatyti įtariamus sukčiavimo atvejus tampa lengviau; ragina valstybes nares sumažinti privalomiems mokėjimams ne grynaisiais pinigais nustatytas viršutines ribas; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad Europos Sąjunga privalo dėti daugiau pastangų įtvirtinti e. valdžios principams, kurie sudarytų sąlygas didesniam viešųjų finansų skaidrumui; atkreipia dėmesį į tai, kad elektroniniai sandoriai ne grynaisiais pinigais yra registruojami dokumentuose, todėl sukčiauti tampa sudėtingiau, o nustatyti įtariamus sukčiavimo atvejus tampa lengviau; ragina valstybes nares sumažinti privalomiems mokėjimams ne grynaisiais pinigais nustatytas viršutines ribas;

| 9. | ragina Komisiją apsvarstyti valstybių narių ataskaitų apie sukčiavimo atvejus teikimo ir suderintų baudžiamosios teisės nuostatų, bendrai apibrėžiančių nesąžiningą ir nusikalstamą elgesį Sąjungos finansinių interesų srityje, nebuvimo sąsają; pažymi, kad valstybių narių baudžiamosios teisės sistemos suderintos gana ribotai; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją apsvarstyti valstybių narių ataskaitų apie sukčiavimo atvejus teikimo ir suderintų baudžiamosios teisės nuostatų, bendrai apibrėžiančių nesąžiningą ir nusikalstamą elgesį Sąjungos finansinių interesų srityje, nebuvimo sąsają; pažymi, kad valstybių narių baudžiamosios teisės sistemos suderintos gana ribotai;

| 10. | pabrėžia, kad per penkerius metus 27 valstybėse narėse paskelbtos 233 tyrimo ataskaitos apie sukčiavimo atvejus, susijusius su netinkamu ES lėšų naudojimu (daugiausia ataskaitų pateikta Jungtinėje Karalystėje, Slovakijoje, Vokietijoje, Bulgarijoje, Ispanijoje, Rumunijoje ir Estijoje) (5); mano, kad tiriamoji žurnalistika atliko labai svarbų vaidmenį atskleidžiant sukčiavimą, nuo kurio nukenčia Sąjungos finansiniai interesai, ir kad yra vertingos informacijos, į kurią turėtų atsižvelgti OLAF, teisėsaugos arba kitos atitinkamos valstybių narių institucijos, šaltinis; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad per penkerius metus 27 valstybėse narėse paskelbtos 233 tyrimo ataskaitos apie sukčiavimo atvejus, susijusius su netinkamu ES lėšų naudojimu (daugiausia ataskaitų pateikta Jungtinėje Karalystėje, Slovakijoje, Vokietijoje, Bulgarijoje, Ispanijoje, Rumunijoje ir Estijoje) (5); mano, kad tiriamoji žurnalistika atliko labai svarbų vaidmenį atskleidžiant sukčiavimą, nuo kurio nukenčia Sąjungos finansiniai interesai, ir kad yra vertingos informacijos, į kurią turėtų atsižvelgti OLAF, teisėsaugos arba kitos atitinkamos valstybių narių institucijos, šaltinis;

| 11. | primena, kad 2011 m. balandžio 6 d. rezoliucijoje „Bendrijų finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. 2009 m. metinė ataskaita“ (6) Parlamentas ragino nustatyti, kad nacionalinė audito tarnyba deramai audituotų, o Audito Rūmai konsoliduotų privalomas nacionalinio valdymo deklaracijas; apgailestauja, kad šioje srityje nesiimta jokių tolesnių priemonių; |
| --- | --- |

11.

primena, kad 2011 m. balandžio 6 d. rezoliucijoje „Bendrijų finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. 2009 m. metinė ataskaita“ (6) Parlamentas ragino nustatyti, kad nacionalinė audito tarnyba deramai audituotų, o Audito Rūmai konsoliduotų privalomas nacionalinio valdymo deklaracijas; apgailestauja, kad šioje srityje nesiimta jokių tolesnių priemonių;

| 12. | mano, kad Europos lygmeniu labai svarbu tinkamai stebėti nesąžiningą elgesį; yra nustebęs, kad OLAF generalinis direktorius 2012 ir 2013 m. tyrimų politikos prioritetuose konkretiems sektoriams nustatė atitinkamas galimo finansinio poveikio ribas; taigi atvejai, kai galimas finansinis poveikis mažesnis už nustatytą ribą, laikomi mažiau svarbiais ir gali būti visai nenagrinėjami; pažymi, kad muitų sektoriaus riba yra 1 000 000 EUR, SAPARD fondo lėšų riba – 100 000 EUR, žemės ūkio fondų riba – 250 000 EUR, struktūrinių fondų riba – 500 000 EUR, ERPF riba – 1 000 000 EUR, centralizuotų išlaidų ir išorės pagalbos riba – 50 000 EUR ir ES įstaigų darbuotojų sektoriaus riba – 10 000 EUR; mano, kad tokių ribų nustatymas nepriimtinas; reikalauja, kad generalinis direktorius pakeistų dabartinę praktiką ir nedelsiant atsisakytų šio ribų nustatymo metodo, pagal kurį pagal svarbą skirstomas darbo krūvis; |
| --- | --- |

12.

mano, kad Europos lygmeniu labai svarbu tinkamai stebėti nesąžiningą elgesį; yra nustebęs, kad OLAF generalinis direktorius 2012 ir 2013 m. tyrimų politikos prioritetuose konkretiems sektoriams nustatė atitinkamas galimo finansinio poveikio ribas; taigi atvejai, kai galimas finansinis poveikis mažesnis už nustatytą ribą, laikomi mažiau svarbiais ir gali būti visai nenagrinėjami; pažymi, kad muitų sektoriaus riba yra 1 000 000 EUR, SAPARD fondo lėšų riba – 100 000 EUR, žemės ūkio fondų riba – 250 000 EUR, struktūrinių fondų riba – 500 000 EUR, ERPF riba – 1 000 000 EUR, centralizuotų išlaidų ir išorės pagalbos riba – 50 000 EUR ir ES įstaigų darbuotojų sektoriaus riba – 10 000 EUR; mano, kad tokių ribų nustatymas nepriimtinas; reikalauja, kad generalinis direktorius pakeistų dabartinę praktiką ir nedelsiant atsisakytų šio ribų nustatymo metodo, pagal kurį pagal svarbą skirstomas darbo krūvis;

| 13. | ragina korupciją, darančią poveikį Europos Sąjungos finansiniams interesams, priskirti sukčiavimui pagal SESV 325 straipsnio 5 dalį ir įtraukti ją į Komisijos metinę ataskaitą „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu“; |
| --- | --- |

13.

ragina korupciją, darančią poveikį Europos Sąjungos finansiniams interesams, priskirti sukčiavimui pagal SESV 325 straipsnio 5 dalį ir įtraukti ją į Komisijos metinę ataskaitą „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu“;

| 14. | pažymi, kad priimtų nuosprendžių skaičius bylose dėl piktnaudžiavimo Sąjungos biudžetu įvairiose Europos Sąjungos valstybėse narėse labai skiriasi ir svyruoja nuo 14 iki 80 proc.; pabrėžia, kad valstybių narių baudžiamosios teisės sistemos gana menkai suderintos, o teismų bendradarbiavimą reikia sustiprinti; ragina rengti plataus užmojo Europos teisės aktus, taip pat užtikrinti geresnį visų valstybių narių bendradarbiavimą ir koordinavimą siekiant užtikrinti, kad sukčiams būtų taikomos griežtos sankcijos ir atgrasoma nuo nesąžiningo elgesio; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad priimtų nuosprendžių skaičius bylose dėl piktnaudžiavimo Sąjungos biudžetu įvairiose Europos Sąjungos valstybėse narėse labai skiriasi ir svyruoja nuo 14 iki 80 proc.; pabrėžia, kad valstybių narių baudžiamosios teisės sistemos gana menkai suderintos, o teismų bendradarbiavimą reikia sustiprinti; ragina rengti plataus užmojo Europos teisės aktus, taip pat užtikrinti geresnį visų valstybių narių bendradarbiavimą ir koordinavimą siekiant užtikrinti, kad sukčiams būtų taikomos griežtos sankcijos ir atgrasoma nuo nesąžiningo elgesio;

| 15. | pripažįsta, kad dėl 2011 m. nustatytų pažeidimų išieškotina suma sudarė 321 mln. EUR, iš kurių 166 mln. EUR valstybės narės jau išieškojo; šiomis aplinkybėmis pažymi, kad 2011 m. išieškotos tradicinių nuosavų išteklių (TNI) sumos padidėjo iki 52 proc., palyginti su 46 proc. 2010 m.; |
| --- | --- |

15.

pripažįsta, kad dėl 2011 m. nustatytų pažeidimų išieškotina suma sudarė 321 mln. EUR, iš kurių 166 mln. EUR valstybės narės jau išieškojo; šiomis aplinkybėmis pažymi, kad 2011 m. išieškotos tradicinių nuosavų išteklių (TNI) sumos padidėjo iki 52 proc., palyginti su 46 proc. 2010 m.;

| 16. | atkreipia dėmesį į OLAF 2011 m. ataskaitą ir joje pateiktą teisminių veiksmų pažangos nagrinėjant 2006–2011 m. padarytus veiksmus apžvalgą, pagal kurią teismo sprendimai dar nepriimti dėl daugiau kaip pusės veiksmų (7); mano, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti byloms, susijusioms su sukčiavimu muitų srityje, kuri yra viena iš sričių su didžiausiu sisteminės korupcijos lygiu Europoje; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į OLAF 2011 m. ataskaitą ir joje pateiktą teisminių veiksmų pažangos nagrinėjant 2006–2011 m. padarytus veiksmus apžvalgą, pagal kurią teismo sprendimai dar nepriimti dėl daugiau kaip pusės veiksmų (7); mano, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti byloms, susijusioms su sukčiavimu muitų srityje, kuri yra viena iš sričių su didžiausiu sisteminės korupcijos lygiu Europoje;

| 17. | susirūpinęs pažymi, kad dėl tebesitęsiančios ekonomikos krizės Komisija naujoje išsamioje ES strategijoje nenumato didesnio ES finansavimo valstybių narių teisėsaugos institucijoms siekiant užtikrinti geresnę ES finansinių interesų apsaugą; mano, kad ši strategija turėtų būti nuoseklus ir išsamus atsakas siekiant sumažinti kontrabandos apimtis, padidinti surenkamas pajamas ir šiuo būdu užtikrinti, kad tokios investicijos ateityje atsipirktų; |
| --- | --- |

17.

susirūpinęs pažymi, kad dėl tebesitęsiančios ekonomikos krizės Komisija naujoje išsamioje ES strategijoje nenumato didesnio ES finansavimo valstybių narių teisėsaugos institucijoms siekiant užtikrinti geresnę ES finansinių interesų apsaugą; mano, kad ši strategija turėtų būti nuoseklus ir išsamus atsakas siekiant sumažinti kontrabandos apimtis, padidinti surenkamas pajamas ir šiuo būdu užtikrinti, kad tokios investicijos ateityje atsipirktų;

Įplaukos. Nuosavi ištekliai

| 18. | primena, kad tinkamas PVM ir muito mokesčių rinkimas daro tiesioginę įtaką ir valstybių narių ekonomikai, ir ES biudžetui, o įplaukų rinkimo sistemų tobulinimas ir užtikrinimas, kad visi sandoriai būtų oficialiai registruojami ir iškelti iš šešėlinės ekonomikos, turėtų būti svarbiausias visų valstybių narių prioritetas; |
| --- | --- |

18.

primena, kad tinkamas PVM ir muito mokesčių rinkimas daro tiesioginę įtaką ir valstybių narių ekonomikai, ir ES biudžetui, o įplaukų rinkimo sistemų tobulinimas ir užtikrinimas, kad visi sandoriai būtų oficialiai registruojami ir iškelti iš šešėlinės ekonomikos, turėtų būti svarbiausias visų valstybių narių prioritetas;

| 19. | atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad mokesčių slėpimas ir mokesčių vengimas kelia didelį pavojų ES viešiesiems finansams; pabrėžia, kad, apytiksliais skaičiavimais, ES kasmet dėl mokestinio sukčiavimo ir mokesčių vengimo prarandama 1 trln. EUR viešųjų lėšų, o tai per metus kiekvienam Europos Sąjungos piliečiui kainuoja apie 2 000 eurų; atkreipia dėmesį į tai, kad vidutinė Europoje negaunamų mokesčių suma šiuo metu yra didesnė už bendrą sumą, kurią valstybės narės išleidžia sveikatos apsaugai, ir daugiau kaip keturis kartus didesnė už ES švietimui išleidžiamą sumą; |
| --- | --- |

19.

atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad mokesčių slėpimas ir mokesčių vengimas kelia didelį pavojų ES viešiesiems finansams; pabrėžia, kad, apytiksliais skaičiavimais, ES kasmet dėl mokestinio sukčiavimo ir mokesčių vengimo prarandama 1 trln. EUR viešųjų lėšų, o tai per metus kiekvienam Europos Sąjungos piliečiui kainuoja apie 2 000 eurų; atkreipia dėmesį į tai, kad vidutinė Europoje negaunamų mokesčių suma šiuo metu yra didesnė už bendrą sumą, kurią valstybės narės išleidžia sveikatos apsaugai, ir daugiau kaip keturis kartus didesnė už ES švietimui išleidžiamą sumą;

| 20. | pabrėžia, kad dėl ES biudžeto balansavimo pagal BNP pagrįstas pajamas mechanizmo kiekvieną dėl sukčiavimo mokant muitus ir PVM prarastą eurą turi kompensuoti ES piliečiai; mano, jog nepriimtina, kad nesąžininga veikla užsiimančius ekonominės veiklos vykdytojus iš esmės dotuoja ES mokesčių mokėtojai; pabrėžia, kad svarbiausias Komisijos ir valstybių narių prioritetas turėtų būti kova su mokesčių slėpimu; ragina valstybes nares savo mokesčių sistemas padaryti paprastesnes ir skaidresnes, nes mokestinį sukčiavimą pernelyg dažnai paskatina sudėtingos ir neskaidrios mokesčių sistemos; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad dėl ES biudžeto balansavimo pagal BNP pagrįstas pajamas mechanizmo kiekvieną dėl sukčiavimo mokant muitus ir PVM prarastą eurą turi kompensuoti ES piliečiai; mano, jog nepriimtina, kad nesąžininga veikla užsiimančius ekonominės veiklos vykdytojus iš esmės dotuoja ES mokesčių mokėtojai; pabrėžia, kad svarbiausias Komisijos ir valstybių narių prioritetas turėtų būti kova su mokesčių slėpimu; ragina valstybes nares savo mokesčių sistemas padaryti paprastesnes ir skaidresnes, nes mokestinį sukčiavimą pernelyg dažnai paskatina sudėtingos ir neskaidrios mokesčių sistemos;

| 21. | ragina Komisiją savo veiklą glaudžiau koordinuoti su valstybėmis narėmis siekiant gauti patikimus duomenis apie nesurenkamus muito ir PVM mokesčius atitinkamose šalyse ir reguliariai teikti Parlamentui ataskaitas šiuo klausimu; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją savo veiklą glaudžiau koordinuoti su valstybėmis narėmis siekiant gauti patikimus duomenis apie nesurenkamus muito ir PVM mokesčius atitinkamose šalyse ir reguliariai teikti Parlamentui ataskaitas šiuo klausimu;

| 22. | palankiai vertina tai, kad 98 proc. tradicinių nuosavų išteklių susigrąžinama be ypatingų problemų, tačiau pažymi valstybių narių veiklos rezultatų skirtumus susigrąžinant likusius 2 proc. (8); |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina tai, kad 98 proc. tradicinių nuosavų išteklių susigrąžinama be ypatingų problemų, tačiau pažymi valstybių narių veiklos rezultatų skirtumus susigrąžinant likusius 2 proc. (8);

Muito mokesčiai

| 23. | pabrėžia (kiek tai susiję su tradiciniais nuosavais ištekliais (TNI)), kad iš muito mokesčių gautos pajamos yra svarbus valstybių narių vyriausybių, kurios pasilieka 25 proc. įplaukų mokesčių rinkimo sąnaudoms padengti, pajamų šaltinis; pakartoja, kad šioje srityje veiksmingai užkertant kelią pažeidimams ir sukčiavimui apsaugomi Sąjungos finansiniai interesai ir daroma reikšminga įtaka vidaus rinkai, nes panaikinamas neteisingas ekonominės veiklos vykdytojų, vengiančių mokėti muito mokesčius, pranašumas subjektų, kurie vykdo savo šios srities įsipareigojimus, atžvilgiu; pabrėžia, kad pagrindinės problemos kyla dėl nedeklaruotų importuojamų prekių arba veiklos vykdytojų, vengiančių muitinės priežiūros; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia (kiek tai susiję su tradiciniais nuosavais ištekliais (TNI)), kad iš muito mokesčių gautos pajamos yra svarbus valstybių narių vyriausybių, kurios pasilieka 25 proc. įplaukų mokesčių rinkimo sąnaudoms padengti, pajamų šaltinis; pakartoja, kad šioje srityje veiksmingai užkertant kelią pažeidimams ir sukčiavimui apsaugomi Sąjungos finansiniai interesai ir daroma reikšminga įtaka vidaus rinkai, nes panaikinamas neteisingas ekonominės veiklos vykdytojų, vengiančių mokėti muito mokesčius, pranašumas subjektų, kurie vykdo savo šios srities įsipareigojimus, atžvilgiu; pabrėžia, kad pagrindinės problemos kyla dėl nedeklaruotų importuojamų prekių arba veiklos vykdytojų, vengiančių muitinės priežiūros;

| 24. | yra labai susirūpinęs dėl Audito Rūmų išvados, kad nacionalinių muitinių priežiūros veikloje esama rimtų trūkumų (9); |
| --- | --- |

24.

yra labai susirūpinęs dėl Audito Rūmų išvados, kad nacionalinių muitinių priežiūros veikloje esama rimtų trūkumų (9);

| 25. | pabrėžia, kad muitų sąjunga – tai ES išskirtinės kompetencijos sritis, todėl Komisija privalo įgyvendinti visas priemones, reikalingas užtikrinti, kad valstybių narių muitinės veiktų kaip viena, ir stebėti tų priemonių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad muitų sąjunga – tai ES išskirtinės kompetencijos sritis, todėl Komisija privalo įgyvendinti visas priemones, reikalingas užtikrinti, kad valstybių narių muitinės veiktų kaip viena, ir stebėti tų priemonių įgyvendinimą;

| 26. | siūlo išnagrinėti galimybę steigti Europos muitinės pareigūnų, kurie specializuotųsi kovos su sukčiavimu srityje, grupę, kuri dirbtų kartu su nacionalinėmis muitinėmis; |
| --- | --- |

26.

siūlo išnagrinėti galimybę steigti Europos muitinės pareigūnų, kurie specializuotųsi kovos su sukčiavimu srityje, grupę, kuri dirbtų kartu su nacionalinėmis muitinėmis;

| 27. | primena, kad 70 proc. muitinės procedūrų ES yra supaprastintos; yra labai susirūpinęs dėl Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 1/2010 išvadose atskleistų rimtų šios srities trūkumų, pagal kuriuos galima spręsti, kad prastai atliekami arba prastai dokumentais pagrindžiami auditai, menkai taikomi automatinio duomenų apdorojimo metodai, pernelyg dažnai naudojama supaprastinimo praktika, o ex post auditai yra prastos kokybės; |
| --- | --- |

27.

primena, kad 70 proc. muitinės procedūrų ES yra supaprastintos; yra labai susirūpinęs dėl Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 1/2010 išvadose atskleistų rimtų šios srities trūkumų, pagal kuriuos galima spręsti, kad prastai atliekami arba prastai dokumentais pagrindžiami auditai, menkai taikomi automatinio duomenų apdorojimo metodai, pernelyg dažnai naudojama supaprastinimo praktika, o ex post auditai yra prastos kokybės;

| 28. | pabrėžia, kad tinkamam muitų sąjungos veikimui būtini šiuolaikiški IT sprendimai ir tiesioginė prieiga prie duomenų; mano, kad esamų sprendimų nepakanka; yra itin susirūpinęs visų pirma dėl 2012 m. gegužės mėn. paskelbtos pirmosios 2011 m. „Eurofisc“ veiklos ataskaitos išvadų, (10) kad daugumoje valstybių narių mokesčių administratoriai neturi tiesioginės prieigos prie muitinės duomenų ir todėl neįmanoma atlikti automatizuoto kryžminio patikrinimo, ar atitinka mokesčių duomenys; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad tinkamam muitų sąjungos veikimui būtini šiuolaikiški IT sprendimai ir tiesioginė prieiga prie duomenų; mano, kad esamų sprendimų nepakanka; yra itin susirūpinęs visų pirma dėl 2012 m. gegužės mėn. paskelbtos pirmosios 2011 m. „Eurofisc“ veiklos ataskaitos išvadų, (10) kad daugumoje valstybių narių mokesčių administratoriai neturi tiesioginės prieigos prie muitinės duomenų ir todėl neįmanoma atlikti automatizuoto kryžminio patikrinimo, ar atitinka mokesčių duomenys;

| 29. | apgailestauja dėl to, jog Komisija ir valstybės narės nesugebėjo užtikrinti, kad Modernizuotas muitinės kodeksas būtų įdiegtas laiku; pabrėžia, kad apytikrė finansinė nauda, kurios negaunama dėl vėlavimo įdiegti naująjį muitinės kodeksą, per metus siekia maždaug 2,5 mlrd. EUR galimų sutaupyti veiklos išlaidų, kurias sudaro teisės aktų laikymosi išlaidos visapusiško jų taikymo atveju, ir iki 50 mlrd. EUR išplėstinėje tarptautinėje prekybos rinkoje (11); ragina Komisiją įvertinti, kiek kainuoja viso Modernizuoto muitinės kodekso taikymo atidėjimas, apskaičiuojant tokio atidėjimo padarinius biudžetui; |
| --- | --- |

29.

apgailestauja dėl to, jog Komisija ir valstybės narės nesugebėjo užtikrinti, kad Modernizuotas muitinės kodeksas būtų įdiegtas laiku; pabrėžia, kad apytikrė finansinė nauda, kurios negaunama dėl vėlavimo įdiegti naująjį muitinės kodeksą, per metus siekia maždaug 2,5 mlrd. EUR galimų sutaupyti veiklos išlaidų, kurias sudaro teisės aktų laikymosi išlaidos visapusiško jų taikymo atveju, ir iki 50 mlrd. EUR išplėstinėje tarptautinėje prekybos rinkoje (11); ragina Komisiją įvertinti, kiek kainuoja viso Modernizuoto muitinės kodekso taikymo atidėjimas, apskaičiuojant tokio atidėjimo padarinius biudžetui;

| 30. | pabrėžia, kad reikia toliau stiprinti kovą su sukčiavimu muitinės srityje ir palankiai vertina Kovos su sukčiavimu tranzito srityje informacinės sistemos – centrinės saugyklos, skirtos visoms valdžios institucijoms informuoti apie tranzitinių prekių judėjimą Europos Sąjungoje – sukūrimą; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad reikia toliau stiprinti kovą su sukčiavimu muitinės srityje ir palankiai vertina Kovos su sukčiavimu tranzito srityje informacinės sistemos – centrinės saugyklos, skirtos visoms valdžios institucijoms informuoti apie tranzitinių prekių judėjimą Europos Sąjungoje – sukūrimą;

| 31. | atsižvelgdamas į sėkmingus 2011 m. surengtų bendrų ES, jos valstybių narių ir ES nepriklausančių šalių muitinių operacijų rezultatus, ragina reguliariai vykdyti tokias operacijas, kuriomis siekiama kovoti su didesnės rizikos prekių kontrabanda ir sukčiavimu tam tikruose didelės rizikos sektoriuose; primena, kad 2011 m. vykdant bendras muitinių operacijas konfiskuota apie 1,2 mln. cigarečių ir nustatyta didesnė nei 1,7 mln. EUR suma išvengtų mokesčių ir muitų; |
| --- | --- |

31.

atsižvelgdamas į sėkmingus 2011 m. surengtų bendrų ES, jos valstybių narių ir ES nepriklausančių šalių muitinių operacijų rezultatus, ragina reguliariai vykdyti tokias operacijas, kuriomis siekiama kovoti su didesnės rizikos prekių kontrabanda ir sukčiavimu tam tikruose didelės rizikos sektoriuose; primena, kad 2011 m. vykdant bendras muitinių operacijas konfiskuota apie 1,2 mln. cigarečių ir nustatyta didesnė nei 1,7 mln. EUR suma išvengtų mokesčių ir muitų;

PVM

| 32. | primena, kad tinkamai taikomos muitinės procedūros daro tiesioginę įtaką apskaičiuojant PVM dydį; apgailestauja dėl šios srities trūkumų, kuriuos nustatė Audito Rūmai; visų pirma yra labai susirūpinęs dėl Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 13/2011 išvadų, kad vien taikant 42 muitinės procedūrą (12) 2009 m. septyniose valstybėse narėse, kuriose Audito Rūmai atliko auditą, ekstrapoliuotieji nuostoliai sudarė 2 200 mln. EUR (13), o tai sudaro 29 proc. PVM, kuris tose septyniose ES valstybėse narėse teoriškai taikomas viso 2009 m. pagal 42 muitinės procedūrą vykdyto importo apmokestinamai vertei; |
| --- | --- |

32.

primena, kad tinkamai taikomos muitinės procedūros daro tiesioginę įtaką apskaičiuojant PVM dydį; apgailestauja dėl šios srities trūkumų, kuriuos nustatė Audito Rūmai; visų pirma yra labai susirūpinęs dėl Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 13/2011 išvadų, kad vien taikant 42 muitinės procedūrą (12) 2009 m. septyniose valstybėse narėse, kuriose Audito Rūmai atliko auditą, ekstrapoliuotieji nuostoliai sudarė 2 200 mln. EUR (13), o tai sudaro 29 proc. PVM, kuris tose septyniose ES valstybėse narėse teoriškai taikomas viso 2009 m. pagal 42 muitinės procedūrą vykdyto importo apmokestinamai vertei;

| 33. | yra labai susirūpinęs dėl plačiai paplitusio sukčiavimo PVM srityje; nurodo, kad nuo tada, kai įvestas PVM, jo rinkimo modelis išliko nepakeistas; pabrėžia, kad šis modelis paseno, turint mintyje daugybė pokyčių, susijusių su technologijomis ir ekonominėmis sąlygomis; pabrėžia, kad tiesioginio apmokestinimo iniciatyvoms patvirtinti būtinas vienbalsis Tarybos sprendimas; apgailestauja, kad šiuo metu Taryboje blokuojamos dvi svarbios iniciatyvos, skirtos kovoti su sukčiavimu PVM srityje, būtent – pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir taip nustatomas kovos su sukčiavimo pridėtinės vertės mokesčiu greitojo reagavimo mechanizmas (COM(2012)0428), ir pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvos 2006/112/EB nuostatas dėl atvirkštinio apmokestinimo sistemos neprivalomo ir laikino taikymo tam tikroms prekėms ir paslaugoms, kurias tiekiant (teikiant) gali būti sukčiaujama (COM(2009)0511) (14); |
| --- | --- |

33.

yra labai susirūpinęs dėl plačiai paplitusio sukčiavimo PVM srityje; nurodo, kad nuo tada, kai įvestas PVM, jo rinkimo modelis išliko nepakeistas; pabrėžia, kad šis modelis paseno, turint mintyje daugybė pokyčių, susijusių su technologijomis ir ekonominėmis sąlygomis; pabrėžia, kad tiesioginio apmokestinimo iniciatyvoms patvirtinti būtinas vienbalsis Tarybos sprendimas; apgailestauja, kad šiuo metu Taryboje blokuojamos dvi svarbios iniciatyvos, skirtos kovoti su sukčiavimu PVM srityje, būtent – pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir taip nustatomas kovos su sukčiavimo pridėtinės vertės mokesčiu greitojo reagavimo mechanizmas (COM(2012)0428), ir pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvos 2006/112/EB nuostatas dėl atvirkštinio apmokestinimo sistemos neprivalomo ir laikino taikymo tam tikroms prekėms ir paslaugoms, kurias tiekiant (teikiant) gali būti sukčiaujama (COM(2009)0511) (14);

| 34. | pabrėžia, jog siekiant kovoti su mokesčių slėpimu reikia, kad mokesčių administratorius galėtų realiuoju laiku stebėti vykdomus verslo sandorius; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, jog siekiant kovoti su mokesčių slėpimu reikia, kad mokesčių administratorius galėtų realiuoju laiku stebėti vykdomus verslo sandorius;

| 35. | mano, kad neregistruojamų sandorių pašalinimas gali padėti mažinti nesurenkamo PVM mokesčio apimtis; |
| --- | --- |

35.

mano, kad neregistruojamų sandorių pašalinimas gali padėti mažinti nesurenkamo PVM mokesčio apimtis;

Cigarečių kontrabanda

| 36. | pripažįsta, jog dėl dideliais mokesčiais apmokestinamų prekių kontrabandos prarandama daug ES ir jos valstybių narių biudžetų įplaukų, apytikriai apskaičiuota, kad vien dėl cigarečių kontrabandos kasmet patiriamas tiesioginis daugiau kaip 10 mlrd. EUR muito mokesčių įplaukų nuostolis; |
| --- | --- |

36.

pripažįsta, jog dėl dideliais mokesčiais apmokestinamų prekių kontrabandos prarandama daug ES ir jos valstybių narių biudžetų įplaukų, apytikriai apskaičiuota, kad vien dėl cigarečių kontrabandos kasmet patiriamas tiesioginis daugiau kaip 10 mlrd. EUR muito mokesčių įplaukų nuostolis;

| 37. | pabrėžia, kad cigarečių kontrabanda – tai svarbus tarptautinių struktūrinių nusikalstamų organizacijų finansavimo šaltinis, ir todėl pažymi, kad svarbu stiprinti Komisijos veiksmų plano, skirto kovoti su cigarečių ir alkoholio kontrabanda prie rytinės ES sienos, pagal kurį numatoma remti kaimyninių valstybių teisėsaugos pajėgumus, pasiūlyti techninę pagalbą ir mokymus, didinti sąmoningumą, gerinti operatyvinį bendradarbiavimą, kaip antai bendros muitinių operacijos, dalijimasis žvalgybos duomenimis ir tarptautinio bendradarbiavimo stiprinimas, išorės aspektus; ypač pabrėžia, kad, siekiant įgyvendinti šiame veiksmų plane numatytus tikslinius veiksmus, svarbus valstybių narių, Rusijos ir Rytų Partnerystės šalių (Armėnija, Azerbaidžanas, Baltarusija, Gruzija, Moldova ir Ukraina) bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad cigarečių kontrabanda – tai svarbus tarptautinių struktūrinių nusikalstamų organizacijų finansavimo šaltinis, ir todėl pažymi, kad svarbu stiprinti Komisijos veiksmų plano, skirto kovoti su cigarečių ir alkoholio kontrabanda prie rytinės ES sienos, pagal kurį numatoma remti kaimyninių valstybių teisėsaugos pajėgumus, pasiūlyti techninę pagalbą ir mokymus, didinti sąmoningumą, gerinti operatyvinį bendradarbiavimą, kaip antai bendros muitinių operacijos, dalijimasis žvalgybos duomenimis ir tarptautinio bendradarbiavimo stiprinimas, išorės aspektus; ypač pabrėžia, kad, siekiant įgyvendinti šiame veiksmų plane numatytus tikslinius veiksmus, svarbus valstybių narių, Rusijos ir Rytų Partnerystės šalių (Armėnija, Azerbaidžanas, Baltarusija, Gruzija, Moldova ir Ukraina) bendradarbiavimas;

| 38. | pripažįsta, kad šiuo požiūriu geografinė sritis palei rytines ES sienas yra itin pažeidžiama; palankiai vertina Komisijos paskelbtą Kovos su cigarečių ir alkoholio kontrabanda prie rytinės ES sienos veiksmų planą; |
| --- | --- |

38.

pripažįsta, kad šiuo požiūriu geografinė sritis palei rytines ES sienas yra itin pažeidžiama; palankiai vertina Komisijos paskelbtą Kovos su cigarečių ir alkoholio kontrabanda prie rytinės ES sienos veiksmų planą;

| 39. | palankiai vertina Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) veiklą įgyvendinant minėtą veiksmų planą; ypač palankiai vertina sėkmingą operaciją „Barrel“, kurią vykdant bendradarbiavo 24 valstybės narės, Norvegija, Šveicarija, Kroatija ir Turkija, taip pat sulaukta aktyvios Mokesčių ir muitų sąjungos generalinio direktorato, Europolo, Frontex ir Pasaulio muitinių organizacijos paramos, ir kurios metu konfiskuota 1,2 mln. cigarečių; |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) veiklą įgyvendinant minėtą veiksmų planą; ypač palankiai vertina sėkmingą operaciją „Barrel“, kurią vykdant bendradarbiavo 24 valstybės narės, Norvegija, Šveicarija, Kroatija ir Turkija, taip pat sulaukta aktyvios Mokesčių ir muitų sąjungos generalinio direktorato, Europolo, Frontex ir Pasaulio muitinių organizacijos paramos, ir kurios metu konfiskuota 1,2 mln. cigarečių;

| 40. | palankiai vertina 2012 m. lapkričio 12 d. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Tabako kontrolės pagrindų konvencijos šalių konferencijos penktojoje sesijoje priimtą Protokolą dėl neteisėtos prekybos tabako gaminiais nutraukimo; |
| --- | --- |

40.

palankiai vertina 2012 m. lapkričio 12 d. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Tabako kontrolės pagrindų konvencijos šalių konferencijos penktojoje sesijoje priimtą Protokolą dėl neteisėtos prekybos tabako gaminiais nutraukimo;

Išlaidos

| 41. | primena, kad 94 proc. ES biudžeto investuojama valstybėse narėse ir kad šiais sunkiais ekonominiais laikais nepaprastai svarbu visus šiuos pinigus tinkamai panaudoti; todėl mano, kad kovai su sukčiavimu ES biudžeto lėšomis visose finansavimo programose turi būti teikiamas prioritetas siekiant lengviau susigrąžinti prarastas lėšas tam, kad būtų užtikrinta, jog ES biudžeto lėšos būtų leidžiamos pagrindiniams tikslams, kaip antai darbo vietų kūrimas ir ekonomikos augimas, įgyvendinti; |
| --- | --- |

41.

primena, kad 94 proc. ES biudžeto investuojama valstybėse narėse ir kad šiais sunkiais ekonominiais laikais nepaprastai svarbu visus šiuos pinigus tinkamai panaudoti; todėl mano, kad kovai su sukčiavimu ES biudžeto lėšomis visose finansavimo programose turi būti teikiamas prioritetas siekiant lengviau susigrąžinti prarastas lėšas tam, kad būtų užtikrinta, jog ES biudžeto lėšos būtų leidžiamos pagrindiniams tikslams, kaip antai darbo vietų kūrimas ir ekonomikos augimas, įgyvendinti;

| 42. | smerkia tai, kad daugiausia su ES lėšų panaudojimu susijusių pažeidimų padaroma nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

42.

smerkia tai, kad daugiausia su ES lėšų panaudojimu susijusių pažeidimų padaroma nacionaliniu lygmeniu;

| 43. | pabrėžia, kad siekiant nustatyti sukčiavimą svarbiausia užtikrinti didesnį skaidrumą, kuris sudarytų galimybę vykdyti tinkamą kontrolę; primena, kad ankstesniais metais Parlamentas ragino Komisiją imtis veiksmų ir užtikrinti visapusišką skaidrumą apie ES finansinės paramos gavėjus; apgailestauja, kad ši priemonė neįgyvendinta; todėl dar kartą ragina Komisiją parengti priemones, skirtas teisinių procedūrų skaidrumui didinti, ir sistemą, kurią taikant visi ES finansinės paramos gavėjai būtų skelbiami vienoje interneto svetainėje, neatsižvelgiant į tai, kas administruoja lėšas, ir remiantis standartinėmis informacijos, kurią visos valstybės narės turi pateikti bent viena Sąjungos oficialia darbo kalba, kategorijomis; ragina valstybes nares bendradarbiauti su Komisija ir pateikti jai išsamią ir patikimą informaciją apie valstybių narių administruojamos ES finansinės paramos gavėjus; ragina Komisiją įvertinti pasidalijamojo valdymo sistemą ir pirmumo tvarka pateikti Parlamentui ataskaitą; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad siekiant nustatyti sukčiavimą svarbiausia užtikrinti didesnį skaidrumą, kuris sudarytų galimybę vykdyti tinkamą kontrolę; primena, kad ankstesniais metais Parlamentas ragino Komisiją imtis veiksmų ir užtikrinti visapusišką skaidrumą apie ES finansinės paramos gavėjus; apgailestauja, kad ši priemonė neįgyvendinta; todėl dar kartą ragina Komisiją parengti priemones, skirtas teisinių procedūrų skaidrumui didinti, ir sistemą, kurią taikant visi ES finansinės paramos gavėjai būtų skelbiami vienoje interneto svetainėje, neatsižvelgiant į tai, kas administruoja lėšas, ir remiantis standartinėmis informacijos, kurią visos valstybės narės turi pateikti bent viena Sąjungos oficialia darbo kalba, kategorijomis; ragina valstybes nares bendradarbiauti su Komisija ir pateikti jai išsamią ir patikimą informaciją apie valstybių narių administruojamos ES finansinės paramos gavėjus; ragina Komisiją įvertinti pasidalijamojo valdymo sistemą ir pirmumo tvarka pateikti Parlamentui ataskaitą;

Žemės ūkis

| 44. | palankiai vertina tai, kad Nyderlandai, Lenkija ir Suomija pradėjo geriau laikytis nuoseklaus pranešimų teikimo reikalavimų ir kad bendras 27 ES valstybių reikalavimų atitikties lygis siekia maždaug 93 proc., taigi palyginti su 2010 m. 90 proc. rodikliu, yra pagerėjęs; |
| --- | --- |

44.

palankiai vertina tai, kad Nyderlandai, Lenkija ir Suomija pradėjo geriau laikytis nuoseklaus pranešimų teikimo reikalavimų ir kad bendras 27 ES valstybių reikalavimų atitikties lygis siekia maždaug 93 proc., taigi palyginti su 2010 m. 90 proc. rodikliu, yra pagerėjęs;

| 45. | vis dėlto pabrėžia, jog, atsižvelgiant į tai, kad ES viešajame sektoriuje nustatyta ne mažiau kaip 20 mln. smulkios korupcijos atvejų, akivaizdu, kad šis reiškinys taip pat daro šalutinį poveikį valstybių narių viešojo administravimo sritims (ir atitinkamiems politiniams subjektams), kurios atsakingos už ES lėšų ir kitų finansinių interesų valdymą (15); pažymi, kad pažeidimų žemės ūkio sektoriuje, apie kuriuos pranešta 2011 m. ir kurie priskiriami sukčiavimui, skaičius (iš viso 139 pažeidimai) neatspindi tikrosios padėties; pažymi, jog Komisija, kreipdamasi į valstybes nares, išreiškė susirūpinimą, kad duomenys apie praneštus sukčiavimo atvejus gali būti ne visiškai patikimi, tai pripažįsta ir pati Komisija, atkreipdama dėmesį į mažą sukčiavimo atvejų, apie kuriuos pranešė kai kurios valstybės narės, skaičių; ragina valstybes nares toliau bendradarbiauti ir keistis geriausia patirtimi siekiant reaguoti į sukčiavimo atvejus ir pranešti apie juos Komisijai; |
| --- | --- |

45.

vis dėlto pabrėžia, jog, atsižvelgiant į tai, kad ES viešajame sektoriuje nustatyta ne mažiau kaip 20 mln. smulkios korupcijos atvejų, akivaizdu, kad šis reiškinys taip pat daro šalutinį poveikį valstybių narių viešojo administravimo sritims (ir atitinkamiems politiniams subjektams), kurios atsakingos už ES lėšų ir kitų finansinių interesų valdymą (15); pažymi, kad pažeidimų žemės ūkio sektoriuje, apie kuriuos pranešta 2011 m. ir kurie priskiriami sukčiavimui, skaičius (iš viso 139 pažeidimai) neatspindi tikrosios padėties; pažymi, jog Komisija, kreipdamasi į valstybes nares, išreiškė susirūpinimą, kad duomenys apie praneštus sukčiavimo atvejus gali būti ne visiškai patikimi, tai pripažįsta ir pati Komisija, atkreipdama dėmesį į mažą sukčiavimo atvejų, apie kuriuos pranešė kai kurios valstybės narės, skaičių; ragina valstybes nares toliau bendradarbiauti ir keistis geriausia patirtimi siekiant reaguoti į sukčiavimo atvejus ir pranešti apie juos Komisijai;

| 46. | išlieka susirūpinęs dėl to, kad Prancūzijoje, Vokietijoje, Ispanijoje ir Jungtinėje Karalystėje pranešta apie įtartinai mažai sukčiavimo atvejų, ypač turint omenyje šių šalių dydį ir gaunamą finansinę paramą; apgailestauja, kad savo metinėje ataskaitoje Komisija konkrečiai neatsakė į klausimą, ar tai, kad Prancūzijoje, Vokietijoje, Ispanijoje ir Jungtinėje Karalystėje užregistruota mažai tariamo sukčiavimo atvejų, yra pranešimų teikimo principų nesilaikymo padarinys, ar šiose valstybėse narėse įgyvendintų kontrolės sistemų veiksmingumo įrodymas; ragina minėtas valstybes nares kuo greičiau pateikti išsamius ir nuodugnius paaiškinimus, kodėl jose užregistruota mažai tariamo sukčiavimo atvejų; |
| --- | --- |

46.

išlieka susirūpinęs dėl to, kad Prancūzijoje, Vokietijoje, Ispanijoje ir Jungtinėje Karalystėje pranešta apie įtartinai mažai sukčiavimo atvejų, ypač turint omenyje šių šalių dydį ir gaunamą finansinę paramą; apgailestauja, kad savo metinėje ataskaitoje Komisija konkrečiai neatsakė į klausimą, ar tai, kad Prancūzijoje, Vokietijoje, Ispanijoje ir Jungtinėje Karalystėje užregistruota mažai tariamo sukčiavimo atvejų, yra pranešimų teikimo principų nesilaikymo padarinys, ar šiose valstybėse narėse įgyvendintų kontrolės sistemų veiksmingumo įrodymas; ragina minėtas valstybes nares kuo greičiau pateikti išsamius ir nuodugnius paaiškinimus, kodėl jose užregistruota mažai tariamo sukčiavimo atvejų;

| 47. | pažymi, kad mažą sukčiavimo atvejų, apie kuriuos pranešė kai kurios valstybės narės, skaičių galima paaiškinti tuo, kad atvejai, kurie vienoje valstybėje narėje laikomi sukčiavimu, kitoje valstybėje narėje nebūtinai laikomi neteisėtais, ir todėl primygtinai ragina Komisiją esant tokioms aplinkybėms nustatyti ir paaiškinti standartinius sukčiavimo apibrėžties kriterijus ir perduoti juos visoms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

47.

pažymi, kad mažą sukčiavimo atvejų, apie kuriuos pranešė kai kurios valstybės narės, skaičių galima paaiškinti tuo, kad atvejai, kurie vienoje valstybėje narėje laikomi sukčiavimu, kitoje valstybėje narėje nebūtinai laikomi neteisėtais, ir todėl primygtinai ragina Komisiją esant tokioms aplinkybėms nustatyti ir paaiškinti standartinius sukčiavimo apibrėžties kriterijus ir perduoti juos visoms valstybėms narėms;

| 48. | ragina Komisiją patikrinti pranešimų apie sukčiavimo atvejus teikimo sistemą ir suderinti veiksmus, kurių imasi valstybės narės, norėdamos reaguoti į sukčiavimo atvejus ir pranešti apie juos Komisijai; mano, kad siekiama padidinti tyrimų veiksmingumą, kartu padedant aiškiau nustatyti susijusių asmenų procesines teises; |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją patikrinti pranešimų apie sukčiavimo atvejus teikimo sistemą ir suderinti veiksmus, kurių imasi valstybės narės, norėdamos reaguoti į sukčiavimo atvejus ir pranešti apie juos Komisijai; mano, kad siekiama padidinti tyrimų veiksmingumą, kartu padedant aiškiau nustatyti susijusių asmenų procesines teises;

| 49. | pažymi, kad siekiant ateityje užkirsti kelią sukčiavimui naudojant bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) lėšas reikėtų ne tik taikyti statistinį požiūrį į šią problemą, bet ir atlikti sukčiavimo mechanizmų analizę, ypač didelio masto sukčiavimo atvejais; taip pat mano, kad valstybės narės turėtų pranešti Komisijai apie bet kokius nustatytus pažeidimus ir kad turėtų būti atliekama griežta sukčiavimu laikomų pažeidimų analizė; |
| --- | --- |

49.

pažymi, kad siekiant ateityje užkirsti kelią sukčiavimui naudojant bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) lėšas reikėtų ne tik taikyti statistinį požiūrį į šią problemą, bet ir atlikti sukčiavimo mechanizmų analizę, ypač didelio masto sukčiavimo atvejais; taip pat mano, kad valstybės narės turėtų pranešti Komisijai apie bet kokius nustatytus pažeidimus ir kad turėtų būti atliekama griežta sukčiavimu laikomų pažeidimų analizė;

| 50. | pažymi, kad Komisijai pagal pakeistą atnaujinto horizontaliojo reglamento 43 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai sumažinti mėnesines arba tarpines išmokas arba sustabdyti jų mokėjimą valstybei narei, jei nėra vieno arba kelių svarbiausių atitinkamos nacionalinės kontrolės sistemos elementų arba jie neveiksmingi, atsižvelgiant į aptiktus didelius arba nuolatinius trūkumus, arba į tai, kad nepakankamai stropiai susigrąžinamos neteisėtos išmokos, ir jei:






  a) | pirmiau nurodyti trūkumai nuolat kartojasi ir dėl jų pagal 54 straipsnį priimti bent du įgyvendinimo aktai, kuriais nuspręsta valstybės narės atitinkamų išlaidų nefinansuoti Sąjungos lėšomis, arba |
| --- | --- | --- |

50.

pažymi, kad Komisijai pagal pakeistą atnaujinto horizontaliojo reglamento 43 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai sumažinti mėnesines arba tarpines išmokas arba sustabdyti jų mokėjimą valstybei narei, jei nėra vieno arba kelių svarbiausių atitinkamos nacionalinės kontrolės sistemos elementų arba jie neveiksmingi, atsižvelgiant į aptiktus didelius arba nuolatinius trūkumus, arba į tai, kad nepakankamai stropiai susigrąžinamos neteisėtos išmokos, ir jei:

a)

pirmiau nurodyti trūkumai nuolat kartojasi ir dėl jų pagal 54 straipsnį priimti bent du įgyvendinimo aktai, kuriais nuspręsta valstybės narės atitinkamų išlaidų nefinansuoti Sąjungos lėšomis, arba

| b) | Komisija padarė išvadą, kad atitinkama valstybė narė pagal veiksmų planą su aiškiais pažangos rodikliais, parengtą konsultuojantis su Komisija, negali įgyvendinti būtinų priemonių, kurias taikant artimiausioje ateityje trūkumai būtų ištaisyti; |
| --- | --- |

b)

Komisija padarė išvadą, kad atitinkama valstybė narė pagal veiksmų planą su aiškiais pažangos rodikliais, parengtą konsultuojantis su Komisija, negali įgyvendinti būtinų priemonių, kurias taikant artimiausioje ateityje trūkumai būtų ištaisyti;

| 51. | išreiškia susirūpinimą, kad 2011 finansinių metų pabaigoje iš paramos gavėjų dar nesusigrąžinta susikaupusi EŽŪGF lėšų suma siekė 1,2 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

51.

išreiškia susirūpinimą, kad 2011 finansinių metų pabaigoje iš paramos gavėjų dar nesusigrąžinta susikaupusi EŽŪGF lėšų suma siekė 1,2 mlrd. EUR;

| 52. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į pokyčius, susijusius su dabartine reforma, imtis visų reikiamų veiksmų tam, kad būtų taikoma veiksminga lėšų susigrąžinimo sistema, ir kitų metų ES finansinių interesų apsaugos ataskaitoje informuoti Europos Parlamentą apie padarytą pažangą; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją, atsižvelgiant į pokyčius, susijusius su dabartine reforma, imtis visų reikiamų veiksmų tam, kad būtų taikoma veiksminga lėšų susigrąžinimo sistema, ir kitų metų ES finansinių interesų apsaugos ataskaitoje informuoti Europos Parlamentą apie padarytą pažangą;

| 53. | pabrėžia, kad reikėtų siekti vėl pradėti taikyti smulkaus pažeidimo procedūrą ir nesiekti susigrąžinti išmokos, kaip nustatyta atnaujinto horizontaliojo reglamento 56 straipsnio 3 dalyje, jei jau patirtų ir dar numatomų susigrąžinimo sąnaudų suma viršytų sumą, kuri turi būti susigrąžinta; ragina Komisiją, siekiant supaprastinti administravimą vietos lygmeniu, laikyti, kad ši sąlyga tenkinama, jei už vienkartinį mokėjimą iš paramos gavėjo susigrąžintina suma neviršija 300 EUR; pažymi, kad sumažėjus administracinei naštai dėl to, kad nebus susigrąžinamos mažos ir labai mažos sumos, nacionalinės ir regioninės valdžios institucijos galės veiksmingiau tirti sunkesnius pažeidimus ir už juos atitinkamai bausti; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad reikėtų siekti vėl pradėti taikyti smulkaus pažeidimo procedūrą ir nesiekti susigrąžinti išmokos, kaip nustatyta atnaujinto horizontaliojo reglamento 56 straipsnio 3 dalyje, jei jau patirtų ir dar numatomų susigrąžinimo sąnaudų suma viršytų sumą, kuri turi būti susigrąžinta; ragina Komisiją, siekiant supaprastinti administravimą vietos lygmeniu, laikyti, kad ši sąlyga tenkinama, jei už vienkartinį mokėjimą iš paramos gavėjo susigrąžintina suma neviršija 300 EUR; pažymi, kad sumažėjus administracinei naštai dėl to, kad nebus susigrąžinamos mažos ir labai mažos sumos, nacionalinės ir regioninės valdžios institucijos galės veiksmingiau tirti sunkesnius pažeidimus ir už juos atitinkamai bausti;

| 54. | atkreipia dėmesį į tai, kad po to, kai žemės ūkio srityje įgyvendinant atitikties patvirtinimo procedūras buvo atlikti auditai, Komisija atliko finansinių klaidų ištaisymus, kurių bendra vertė siekė 822 mln. EUR; be to, pažymi, kad buvo nuspręsta atlikti ištaisymus, kurių bendra vertė – 1 068 mln. EUR; susirūpinęs pažymi, kad 2011 m. žemės ūkio ir kaimo plėtros srityse išieškotos sumos sumažėjo iki 77 proc., palyginti su 85 proc. 2010 m.; |
| --- | --- |

54.

atkreipia dėmesį į tai, kad po to, kai žemės ūkio srityje įgyvendinant atitikties patvirtinimo procedūras buvo atlikti auditai, Komisija atliko finansinių klaidų ištaisymus, kurių bendra vertė siekė 822 mln. EUR; be to, pažymi, kad buvo nuspręsta atlikti ištaisymus, kurių bendra vertė – 1 068 mln. EUR; susirūpinęs pažymi, kad 2011 m. žemės ūkio ir kaimo plėtros srityse išieškotos sumos sumažėjo iki 77 proc., palyginti su 85 proc. 2010 m.;

| 55. | pabrėžia, kad būtina atkreipti dėmesį į kompensavimo procedūrų, kurios vis dar palyginti ilgos, gerinimo būdus; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, kad būtina atkreipti dėmesį į kompensavimo procedūrų, kurios vis dar palyginti ilgos, gerinimo būdus;

Sanglaudos politika

| 56. | palankiai vertina tai, kad 2011 m. Komisija atliko finansines pataisas dėl 624 mln. EUR (iš viso bendra suma – 673 mln. EUR) ir kad išieškotos sumos sanglaudos politikos srityje padidėjo iki 93 proc., palyginti su 69 proc. 2010 m.; vis dėlto pabrėžia, kad bendras finansinių pataisų įgyvendinimo lygis yra tik 72 proc. ir kad dar reikia išieškoti 2,5 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

56.

palankiai vertina tai, kad 2011 m. Komisija atliko finansines pataisas dėl 624 mln. EUR (iš viso bendra suma – 673 mln. EUR) ir kad išieškotos sumos sanglaudos politikos srityje padidėjo iki 93 proc., palyginti su 69 proc. 2010 m.; vis dėlto pabrėžia, kad bendras finansinių pataisų įgyvendinimo lygis yra tik 72 proc. ir kad dar reikia išieškoti 2,5 mlrd. EUR;

| 57. | ragina Komisiją ir valstybes nares supaprastinti susijusias viešųjų pirkimų taisykles bei struktūrinių fondų valdymo procedūrines taisykles; |
| --- | --- |

57.

ragina Komisiją ir valstybes nares supaprastinti susijusias viešųjų pirkimų taisykles bei struktūrinių fondų valdymo procedūrines taisykles;

| 58. | pažymi, kad kai kurios didelės valstybės narės, pvz., Prancūzija, 2011 m. nepranešė apie jokius su sanglaudos politika susijusius pažeidimus, priskiriamus sukčiavimui; ragina Komisiją ištirti šios padėties priežastis ir nustatyti, ar valstybių narių priežiūros ir kontrolės sistemos, fiksuojančios kad nebūta sukčiavimo atvejų, yra veiksmingos; |
| --- | --- |

58.

pažymi, kad kai kurios didelės valstybės narės, pvz., Prancūzija, 2011 m. nepranešė apie jokius su sanglaudos politika susijusius pažeidimus, priskiriamus sukčiavimui; ragina Komisiją ištirti šios padėties priežastis ir nustatyti, ar valstybių narių priežiūros ir kontrolės sistemos, fiksuojančios kad nebūta sukčiavimo atvejų, yra veiksmingos;

| 59. | palankiai vertina tai, kad Prancūzija sugebėjo baigti diegti Pažeidimų valdymo sistemą; |
| --- | --- |

59.

palankiai vertina tai, kad Prancūzija sugebėjo baigti diegti Pažeidimų valdymo sistemą;

Išorės santykiai, pagalba ir plėtra

| 60. | susirūpinęs pažymi, kad Audito Rūmų metinės ataskaitos dėl 2011 m. biudžeto įvykdymo 7 skyriuje „Išorės santykiai, pagalba ir plėtra“ Audito Rūmai nurodė galutinių mokėjimų klaidas, kurios Komisijai vykdant kontrolę nebuvo nustatytos, ir padarė išvadą, kad Komisijos taikoma kontrolė nėra visiškai veiksminga; ragina Komisiją vadovautis Audito Rūmų rekomendacijomis ir nuomone dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo siekiant tobulinti savo stebėsenos mechanizmus tam, kad būtų užtikrintas veiksmingas ir tinkamas lėšų panaudojimas; |
| --- | --- |

60.

susirūpinęs pažymi, kad Audito Rūmų metinės ataskaitos dėl 2011 m. biudžeto įvykdymo 7 skyriuje „Išorės santykiai, pagalba ir plėtra“ Audito Rūmai nurodė galutinių mokėjimų klaidas, kurios Komisijai vykdant kontrolę nebuvo nustatytos, ir padarė išvadą, kad Komisijos taikoma kontrolė nėra visiškai veiksminga; ragina Komisiją vadovautis Audito Rūmų rekomendacijomis ir nuomone dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo siekiant tobulinti savo stebėsenos mechanizmus tam, kad būtų užtikrintas veiksmingas ir tinkamas lėšų panaudojimas;

| 61. | siūlo atsižvelgti į Audito Rūmų išvadas ir rekomendacijas, susijusias su ES išorės veiksmais, ypač su ES misijomis, apžvelgiant jų pažangą siekiant nustatytų tikslų ar svarstant jų įgaliojimų pratęsimą tam, kad būtų užtikrintas veiksmingas ir tinkamas skirtų išteklių panaudojimas; pažymi, kad pastebėta tam tikrų Europos išorės veiksmų tarnybos trūkumų, susijusių su pirkimo ir konkursų procedūromis, ir ragina tarnybą laiku juos ištaisyti; |
| --- | --- |

61.

siūlo atsižvelgti į Audito Rūmų išvadas ir rekomendacijas, susijusias su ES išorės veiksmais, ypač su ES misijomis, apžvelgiant jų pažangą siekiant nustatytų tikslų ar svarstant jų įgaliojimų pratęsimą tam, kad būtų užtikrintas veiksmingas ir tinkamas skirtų išteklių panaudojimas; pažymi, kad pastebėta tam tikrų Europos išorės veiksmų tarnybos trūkumų, susijusių su pirkimo ir konkursų procedūromis, ir ragina tarnybą laiku juos ištaisyti;

| 62. | palankiai vertina ES lygmens kovos su sukčiavimu politiką, kuri apima aukštesnio laipsnio bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, kaip antai Kovos su sukčiavimu tranzito srityje informacinė sistema, prie kurios prieigą turi ELPA šalys, Tarpusavio administracinė pagalba ir susiję susitarimai su trečiosiomis šalimis dėl kovos su sukčiavimu, taip pat 2011 m. vykusios bendros muitinės operacijos, pvz., „Fireblade“ (su Kroatija, Ukraina ir Moldova) ir „Barrel“ (su Kroatija, Turkija, Norvegija ir Šveicarija); palankiai vertina šių veiksmų rezultatus ir jų finansinį poveikį; |
| --- | --- |

62.

palankiai vertina ES lygmens kovos su sukčiavimu politiką, kuri apima aukštesnio laipsnio bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, kaip antai Kovos su sukčiavimu tranzito srityje informacinė sistema, prie kurios prieigą turi ELPA šalys, Tarpusavio administracinė pagalba ir susiję susitarimai su trečiosiomis šalimis dėl kovos su sukčiavimu, taip pat 2011 m. vykusios bendros muitinės operacijos, pvz., „Fireblade“ (su Kroatija, Ukraina ir Moldova) ir „Barrel“ (su Kroatija, Turkija, Norvegija ir Šveicarija); palankiai vertina šių veiksmų rezultatus ir jų finansinį poveikį;

| 63. | atsižvelgdamas į tai, kad globalizuotame pasaulyje yra vis daugiau tarptautinio sukčiavimo atvejų, pabrėžia, kad svarbu turėti stiprią teisinę sistemą su aiškiais valstybių partnerių įsipareigojimais, ir palankiai vertina tai, kad į naujus ar persvarstytus dvišalius susitarimus įtrauktos kovos su sukčiavimu nuostatos, įskaitant susitarimų projektus su Afganistanu, Kazachstanu, Armėnija, Azerbaidžanu ir Gruzija, ir modernesnėje versijoje – su Australija, ir ragina Komisiją bei Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) nustatyti standartinę sąlygą, kad šios nuostatos būtų įtrauktos į visus naujus arba persvarstytus dvišalius ir daugiašalius susitarimus su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

63.

atsižvelgdamas į tai, kad globalizuotame pasaulyje yra vis daugiau tarptautinio sukčiavimo atvejų, pabrėžia, kad svarbu turėti stiprią teisinę sistemą su aiškiais valstybių partnerių įsipareigojimais, ir palankiai vertina tai, kad į naujus ar persvarstytus dvišalius susitarimus įtrauktos kovos su sukčiavimu nuostatos, įskaitant susitarimų projektus su Afganistanu, Kazachstanu, Armėnija, Azerbaidžanu ir Gruzija, ir modernesnėje versijoje – su Australija, ir ragina Komisiją bei Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) nustatyti standartinę sąlygą, kad šios nuostatos būtų įtrauktos į visus naujus arba persvarstytus dvišalius ir daugiašalius susitarimus su trečiosiomis šalimis;

| 64. | pažymi, kad sumažėjo su pasirengimo narystei lėšomis, kurios buvo analizuojamos 2011 m. ataskaitoje, susijusių pažeidimų ir šių pažeidimų finansinis poveikis; palankiai vertina tai, kad pasirengimo narystei tikslu neteisėtai sumokėtų ES išteklių susigrąžinimo rodiklis labai pagerėjo, tačiau pažymi, kad išieškojimo apimtys vis dar siekia tik 60 proc.; tuo pat metu pažymi, kad tarp naudos gavėjų pranešamų pažeidimų atvejais esama didelių skirtumų ir jie visų pirma priklauso nuo Pažeidimų valdymo sistemos (PVS) patvirtinimo ir įgyvendinimo etapo; todėl ragina Komisiją toliau atidžiai stebėti PVS įgyvendinimą visose šalyse, kuriose ši priemonė taikoma; pritaria Komisijos raginimui iki galo įdiegti PVS sistemą, kuris visų pirma skirtas Kroatijai ir į kurį vis dar nereaguojama, nors buvo suteikti visi mokymai ir parama, taip pat raginimui buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai įdiegti tokią sistemą; pažymi, kad tais atvejais, apie kuriuos pranešta 2011 m., susigrąžinta 26 mln. EUR; |
| --- | --- |

64.

pažymi, kad sumažėjo su pasirengimo narystei lėšomis, kurios buvo analizuojamos 2011 m. ataskaitoje, susijusių pažeidimų ir šių pažeidimų finansinis poveikis; palankiai vertina tai, kad pasirengimo narystei tikslu neteisėtai sumokėtų ES išteklių susigrąžinimo rodiklis labai pagerėjo, tačiau pažymi, kad išieškojimo apimtys vis dar siekia tik 60 proc.; tuo pat metu pažymi, kad tarp naudos gavėjų pranešamų pažeidimų atvejais esama didelių skirtumų ir jie visų pirma priklauso nuo Pažeidimų valdymo sistemos (PVS) patvirtinimo ir įgyvendinimo etapo; todėl ragina Komisiją toliau atidžiai stebėti PVS įgyvendinimą visose šalyse, kuriose ši priemonė taikoma; pritaria Komisijos raginimui iki galo įdiegti PVS sistemą, kuris visų pirma skirtas Kroatijai ir į kurį vis dar nereaguojama, nors buvo suteikti visi mokymai ir parama, taip pat raginimui buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai įdiegti tokią sistemą; pažymi, kad tais atvejais, apie kuriuos pranešta 2011 m., susigrąžinta 26 mln. EUR;

| 65. | palankiai vertina Komisijos siekį remti Kroatijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pastangas diegiant Pažeidimų valdymo sistemą; |
| --- | --- |

65.

palankiai vertina Komisijos siekį remti Kroatijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pastangas diegiant Pažeidimų valdymo sistemą;

Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF)

| 66. | pakartoja, kad būtina toliau stiprinti OLAF nepriklausomumą, veiksmingumą ir efektyvumą, įskaitant OLAF priežiūros komiteto nepriklausomumą ir gebėjimą veikti; ragina OLAF ir Priežiūros komitetą imtis veiksmų siekiant pagerinti jų darbo santykius, kuriuos Jungtinės Karalystės Lordų Rūmų ES komitetas apibūdino kaip atvirai priešiškus, ypač todėl, kad nesutariama dėl tikslaus Priežiūros komiteto vaidmens pobūdžio; ragina Komisiją ištirti būdus, kaip būtų galima konstruktyviai prisidėti siekiant gerinti OLAF ir jo Priežiūros komiteto ryšius ir darbo santykius; |
| --- | --- |

66.

pakartoja, kad būtina toliau stiprinti OLAF nepriklausomumą, veiksmingumą ir efektyvumą, įskaitant OLAF priežiūros komiteto nepriklausomumą ir gebėjimą veikti; ragina OLAF ir Priežiūros komitetą imtis veiksmų siekiant pagerinti jų darbo santykius, kuriuos Jungtinės Karalystės Lordų Rūmų ES komitetas apibūdino kaip atvirai priešiškus, ypač todėl, kad nesutariama dėl tikslaus Priežiūros komiteto vaidmens pobūdžio; ragina Komisiją ištirti būdus, kaip būtų galima konstruktyviai prisidėti siekiant gerinti OLAF ir jo Priežiūros komiteto ryšius ir darbo santykius;

| 67. | palankiai vertina pažangą derybose dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir panaikinamas Reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (COM(2011)0135); mano, kad šį reglamentą reikėtų priimti kiek įmanoma greičiau; vis dėlto yra įsitikinęs, kad, turint mintyje naujausius OLAF veiklos pokyčius ir tai, kaip OLAF atliko tyrimus, reikėtų atsižvelgti į Priežiūros komiteto rekomendacijas, pateiktas 2012 m. metinės veiklos ataskaitos 3 priede; mano, jog nepriimtina, kad Priežiūros komitetui, kuris yra organas, prižiūrintis, kaip taikomos procesinės garantijos, kaip gerbiamos pagrindinės teisės, kaip OLAF darbuotojai laikosi vidaus taisyklių dėl tyrimo procedūrų, daugeliu atvejų nebuvo suteikta tiesioginės prieigos prie bylų, kurių tyrimai baigti, dokumentų, įskaitant tyrimų galutines ataskaitas, perduotas nacionalinėms teisminėms institucijoms; |
| --- | --- |

67.

palankiai vertina pažangą derybose dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir panaikinamas Reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (COM(2011)0135); mano, kad šį reglamentą reikėtų priimti kiek įmanoma greičiau; vis dėlto yra įsitikinęs, kad, turint mintyje naujausius OLAF veiklos pokyčius ir tai, kaip OLAF atliko tyrimus, reikėtų atsižvelgti į Priežiūros komiteto rekomendacijas, pateiktas 2012 m. metinės veiklos ataskaitos 3 priede; mano, jog nepriimtina, kad Priežiūros komitetui, kuris yra organas, prižiūrintis, kaip taikomos procesinės garantijos, kaip gerbiamos pagrindinės teisės, kaip OLAF darbuotojai laikosi vidaus taisyklių dėl tyrimo procedūrų, daugeliu atvejų nebuvo suteikta tiesioginės prieigos prie bylų, kurių tyrimai baigti, dokumentų, įskaitant tyrimų galutines ataskaitas, perduotas nacionalinėms teisminėms institucijoms;

| 68. | pažymi, kad minėta būsima reforma, be kita ko, suteiks OLAF galimybę sudaryti administracinius susitarimus su atitinkamomis trečiųjų šalių institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis, šiuo būdu bus sustiprinti OLAF gebėjimai kovoti su sukčiavimu srityse, susijusiose su ES išorės politika; palankiai vertina kovos su sukčiavimu strategiją (COM(2011)0376), be kita ko, ir dėl geresnių kovos su sukčiavimu nuostatų įtraukimo į išlaidų programas pagal naują 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą; vis dėlto susirūpinęs atkreipia dėmesį į Komisijos išvadą, kad nėra pakankamai priemonių, skirtų atgrasyti nuo nusikalstamo ES biudžeto lėšų naudojimo valstybėse narėse; palankiai vertina Komisijos pasiūlymus spręsti šią problemą ir rekomenduoja kuo labiau įtraukti ir pagalbą gaunančias trečiąsias šalis; |
| --- | --- |

68.

pažymi, kad minėta būsima reforma, be kita ko, suteiks OLAF galimybę sudaryti administracinius susitarimus su atitinkamomis trečiųjų šalių institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis, šiuo būdu bus sustiprinti OLAF gebėjimai kovoti su sukčiavimu srityse, susijusiose su ES išorės politika; palankiai vertina kovos su sukčiavimu strategiją (COM(2011)0376), be kita ko, ir dėl geresnių kovos su sukčiavimu nuostatų įtraukimo į išlaidų programas pagal naują 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą; vis dėlto susirūpinęs atkreipia dėmesį į Komisijos išvadą, kad nėra pakankamai priemonių, skirtų atgrasyti nuo nusikalstamo ES biudžeto lėšų naudojimo valstybėse narėse; palankiai vertina Komisijos pasiūlymus spręsti šią problemą ir rekomenduoja kuo labiau įtraukti ir pagalbą gaunančias trečiąsias šalis;

| 69. | atsižvelgia į OLAF Priežiūros komiteto susirūpinimą, išreikštą jo 2012 m. veiklos ataskaitoje, ypač dėl 2012 m. spalio mėn. nacionalinėms teisminėms institucijoms perduotos bylos, kuri lėmė Europos Komisijos nario atsistatydinimą, kaip nurodyta minėtos ataskaitos 29 dalyje; mano, kad šiuos susirūpinimą keliančius klausimus turėtų kruopščiai ištirti atsakingos teisminės institucijos; pabrėžia pagarbos konfidencialumui principą ir politinio nesikišimo į bet kokius vykstančius teismo procesus svarbą; |
| --- | --- |

69.

atsižvelgia į OLAF Priežiūros komiteto susirūpinimą, išreikštą jo 2012 m. veiklos ataskaitoje, ypač dėl 2012 m. spalio mėn. nacionalinėms teisminėms institucijoms perduotos bylos, kuri lėmė Europos Komisijos nario atsistatydinimą, kaip nurodyta minėtos ataskaitos 29 dalyje; mano, kad šiuos susirūpinimą keliančius klausimus turėtų kruopščiai ištirti atsakingos teisminės institucijos; pabrėžia pagarbos konfidencialumui principą ir politinio nesikišimo į bet kokius vykstančius teismo procesus svarbą;

| 70. | yra labai susirūpinęs dėl OLAF priežiūros komiteto teikiamų ataskaitų; mano, kad nepriimtina tai, kad OLAF ėmėsi tyrimo priemonių, kurios viršija šiuo metu taikomo OLAF reglamento (EB) Nr. 1073/1999 3 ir 4 straipsniuose ir būsimame reformos tekste aiškiai nurodytas priemones; pažymi, kad minėtosios tyrimo priemonės apima: trečiosios šalies pokalbio telefonu su asmeniu, dėl kurio vykdomas tyrimas, turinio parengimą; dalyvavimą tame pokalbyje ir jo įrašymą; ir reikalavimą, kad nacionalinių administracijų institucijos pateiktų OLAF netiesiogiai jų turimą informaciją, kuri galėtų būti laikoma susijusia su teise į privatų gyvenimą ir komunikaciją, taip pat tokios informacijos vėlesnį panaudojimą, rinkimą ir saugojimą OLAF; |
| --- | --- |

70.

yra labai susirūpinęs dėl OLAF priežiūros komiteto teikiamų ataskaitų; mano, kad nepriimtina tai, kad OLAF ėmėsi tyrimo priemonių, kurios viršija šiuo metu taikomo OLAF reglamento (EB) Nr. 1073/1999 3 ir 4 straipsniuose ir būsimame reformos tekste aiškiai nurodytas priemones; pažymi, kad minėtosios tyrimo priemonės apima: trečiosios šalies pokalbio telefonu su asmeniu, dėl kurio vykdomas tyrimas, turinio parengimą; dalyvavimą tame pokalbyje ir jo įrašymą; ir reikalavimą, kad nacionalinių administracijų institucijos pateiktų OLAF netiesiogiai jų turimą informaciją, kuri galėtų būti laikoma susijusia su teise į privatų gyvenimą ir komunikaciją, taip pat tokios informacijos vėlesnį panaudojimą, rinkimą ir saugojimą OLAF;

| 71. | yra šokiruotas tokių veiksmų, nes pagal Europos žmogaus teisių teismo praktiką tokių metodų taikymas gali būti vertinamas kaip valdžios institucijos trukdymas naudotis teise į privatų gyvenimą, susirašinėjimą ir (arba) komunikaciją, kuri turi būti užtikrinama pagal įstatymus (ES pagrindinių teisių chartijos 7 straipsnis, kuris atitinka Europos žmogaus teisių konvencijos 8 straipsnį); |
| --- | --- |

71.

yra šokiruotas tokių veiksmų, nes pagal Europos žmogaus teisių teismo praktiką tokių metodų taikymas gali būti vertinamas kaip valdžios institucijos trukdymas naudotis teise į privatų gyvenimą, susirašinėjimą ir (arba) komunikaciją, kuri turi būti užtikrinama pagal įstatymus (ES pagrindinių teisių chartijos 7 straipsnis, kuris atitinka Europos žmogaus teisių konvencijos 8 straipsnį);

| 72. | pakartoja, kad gali būti priimtas pagrindinių teisių nepažeidimas OLAF ar bet kurios kitos Komisijos tarnybos; šiomis aplinkybėmis primena OLAF Priežiūros komiteto nuomonę, išreikštą jo 2012 m. veiklos ataskaitos 3 priede, kad OLAF galbūt ėmėsi tyrimo priemonių, viršijusių šiuo metu galiojančio reglamento 3 ir 4 straipsniuose aiškiai išvardytas tyrimo priemones, be kita ko, susijusių su įrašomo trečiosios šalies pokalbio telefonu su tiriamuoju asmeniu, dalyvaujančiu tame pokalbyje, turinio parengimą; tikisi, kad OLAF pateiks patenkinamą tokių tyrimo priemonių, kaip pokalbių telefonu įrašymas, teisinio pagrindo paaiškinimą; |
| --- | --- |

72.

pakartoja, kad gali būti priimtas pagrindinių teisių nepažeidimas OLAF ar bet kurios kitos Komisijos tarnybos; šiomis aplinkybėmis primena OLAF Priežiūros komiteto nuomonę, išreikštą jo 2012 m. veiklos ataskaitos 3 priede, kad OLAF galbūt ėmėsi tyrimo priemonių, viršijusių šiuo metu galiojančio reglamento 3 ir 4 straipsniuose aiškiai išvardytas tyrimo priemones, be kita ko, susijusių su įrašomo trečiosios šalies pokalbio telefonu su tiriamuoju asmeniu, dalyvaujančiu tame pokalbyje, turinio parengimą; tikisi, kad OLAF pateiks patenkinamą tokių tyrimo priemonių, kaip pokalbių telefonu įrašymas, teisinio pagrindo paaiškinimą;

| 73. | palankiai vertina Priežiūros komiteto 2012 m. veiklos ataskaitoje (53 dalyje) pateiktą pranešimą, kad visus veiksmus, skirtus OLAF sprendimams panaikinti, Teisingumo Teismas atmetė kaip nepriimtinus, o ombudsmenas nenustatė jokių netinkamo administravimo atvejų; be to, pažymi, kad Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (EDAPP) nustatė, kad OLAF paprastai laikėsi duomenų apsaugos taisyklių, išskyrus vieną atvejį, kai, EDAPP nuomone, OLAF, be reikalo atskleisdamas skundėjo tapatybę jo institucijai, pažeidė teisę į asmens duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

73.

palankiai vertina Priežiūros komiteto 2012 m. veiklos ataskaitoje (53 dalyje) pateiktą pranešimą, kad visus veiksmus, skirtus OLAF sprendimams panaikinti, Teisingumo Teismas atmetė kaip nepriimtinus, o ombudsmenas nenustatė jokių netinkamo administravimo atvejų; be to, pažymi, kad Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (EDAPP) nustatė, kad OLAF paprastai laikėsi duomenų apsaugos taisyklių, išskyrus vieną atvejį, kai, EDAPP nuomone, OLAF, be reikalo atskleisdamas skundėjo tapatybę jo institucijai, pažeidė teisę į asmens duomenų apsaugą;

| 74. | yra labai susirūpinęs Priežiūros komiteto išvadomis, kad OLAF neatliko išankstinio kitų tyrimo priemonių teisėtumo patikrinimo, išskyrus tų, kurios konkrečiai nurodytos OLAF instrukcijose darbuotojams dėl tyrimo procedūrų; pažymi, jog tai kelia pavojų, kad bus nepaisoma susijusių asmenų pagrindinių teisių ir su jais susijusių procedūrinių garantijų; |
| --- | --- |

74.

yra labai susirūpinęs Priežiūros komiteto išvadomis, kad OLAF neatliko išankstinio kitų tyrimo priemonių teisėtumo patikrinimo, išskyrus tų, kurios konkrečiai nurodytos OLAF instrukcijose darbuotojams dėl tyrimo procedūrų; pažymi, jog tai kelia pavojų, kad bus nepaisoma susijusių asmenų pagrindinių teisių ir su jais susijusių procedūrinių garantijų;

| 75. | prašo OLAF informuoti Parlamento atsakingą komitetą apie teisinį pagrindą, suteikiantį jam teisę klausytis privačių asmenų telefoninių pokalbių ir juos įrašyti be jų išankstinio sutikimo bei naudoti įrašų turinį atliekant administracinius tyrimus; dar kartą ragina OLAF, atsižvelgdamas į panašų Tarybos prašymą, pateikti Parlamentui tų įrašų teisėtumo valstybėse narėse teisinę analizę; |
| --- | --- |

75.

prašo OLAF informuoti Parlamento atsakingą komitetą apie teisinį pagrindą, suteikiantį jam teisę klausytis privačių asmenų telefoninių pokalbių ir juos įrašyti be jų išankstinio sutikimo bei naudoti įrašų turinį atliekant administracinius tyrimus; dar kartą ragina OLAF, atsižvelgdamas į panašų Tarybos prašymą, pateikti Parlamentui tų įrašų teisėtumo valstybėse narėse teisinę analizę;

| 76. | pažymi, kad esminių procedūrinių reikalavimų nesilaikymas atliekant parengiamuosius tyrimus galėtų turėti įtakos galutinio sprendimo, priimamo atsižvelgiant į OLAF atliktus tyrimus, teisėtumui; vertina tai kaip galimą didelę riziką, nes teisinė atsakomybė už pažeidimus būtų priskirta Komisijai; ragina OLAF nedelsiant šalinti šį trūkumą paskiriant tinkamos kvalifikacijos teismo ekspertus, kurie per tinkamą laikotarpį atliktų išankstinius patikrinimus; |
| --- | --- |

76.

pažymi, kad esminių procedūrinių reikalavimų nesilaikymas atliekant parengiamuosius tyrimus galėtų turėti įtakos galutinio sprendimo, priimamo atsižvelgiant į OLAF atliktus tyrimus, teisėtumui; vertina tai kaip galimą didelę riziką, nes teisinė atsakomybė už pažeidimus būtų priskirta Komisijai; ragina OLAF nedelsiant šalinti šį trūkumą paskiriant tinkamos kvalifikacijos teismo ekspertus, kurie per tinkamą laikotarpį atliktų išankstinius patikrinimus;

| 77. | mano, kad tiesioginis OLAF generalinio direktoriaus dalyvavimas atliekant kai kurias tyrimo užduotis, be kita ko, apklausiant liudytojus, yra nepriimtinas; pažymi, kad generalinis direktorius šiuo būdu įsitraukia į interesų konfliktą, nes pagal Darbuotojų statuto 90a straipsnį ir OLAF instrukcijose darbuotojams dėl tyrimo procedūrų 23 straipsnio 1 dalį jis įpareigotas priimti skundus dėl OLAF tyrimų ir spręsti, ar procedūrinių garantijų nesilaikymo atžvilgiu reikia imtis atitinkamų veiksmų; ragina OLAF generalinį direktorių ateityje tiesiogiai nedalyvauti atliekant tyrimų užduotis; |
| --- | --- |

77.

mano, kad tiesioginis OLAF generalinio direktoriaus dalyvavimas atliekant kai kurias tyrimo užduotis, be kita ko, apklausiant liudytojus, yra nepriimtinas; pažymi, kad generalinis direktorius šiuo būdu įsitraukia į interesų konfliktą, nes pagal Darbuotojų statuto 90a straipsnį ir OLAF instrukcijose darbuotojams dėl tyrimo procedūrų 23 straipsnio 1 dalį jis įpareigotas priimti skundus dėl OLAF tyrimų ir spręsti, ar procedūrinių garantijų nesilaikymo atžvilgiu reikia imtis atitinkamų veiksmų; ragina OLAF generalinį direktorių ateityje tiesiogiai nedalyvauti atliekant tyrimų užduotis;

| 78. | yra susirūpinęs, kad OLAF ne visada išsamiai įvertindavo gaunamą informaciją sąvokos „gana rimtas įtarimas“ aspektu; mano, kad toks įvertinimas būtinas siekiant apsaugoti ir stiprinti OLAF nepriklausomybę institucijų, įstaigų, biurų, agentūrų ir vyriausybių atžvilgiu, kai kuriai nors iš jų perduodami klausimai; |
| --- | --- |

78.

yra susirūpinęs, kad OLAF ne visada išsamiai įvertindavo gaunamą informaciją sąvokos „gana rimtas įtarimas“ aspektu; mano, kad toks įvertinimas būtinas siekiant apsaugoti ir stiprinti OLAF nepriklausomybę institucijų, įstaigų, biurų, agentūrų ir vyriausybių atžvilgiu, kai kuriai nors iš jų perduodami klausimai;

| 79. | mano, kad OLAF visada, kai gauna skundą, susijusį su pagrindinėmis teisėmis ir procedūrinėmis garantijomis, turėtų pranešti Priežiūros komitetui; |
| --- | --- |

79.

mano, kad OLAF visada, kai gauna skundą, susijusį su pagrindinėmis teisėmis ir procedūrinėmis garantijomis, turėtų pranešti Priežiūros komitetui;

| 80. | tikisi gauti daugiau informacijos apie Priežiūros komiteto metinėje ataskaitoje nurodytus punktus; ragina užtikrinti visišką skaidrumą svarstant visus minėtus punktus; |
| --- | --- |

80.

tikisi gauti daugiau informacijos apie Priežiūros komiteto metinėje ataskaitoje nurodytus punktus; ragina užtikrinti visišką skaidrumą svarstant visus minėtus punktus;

| 81. | apgailestauja, kad 2006–2011 m. po OLAF atliktų tyrimų valstybės narės ėmėsi teisminių veiksmų tik 46 proc. atvejų; mano, kad šito nepakanka, ir pakartoja savo raginimą Komisijai ir valstybėms narėms užtikrinti veiksmingą rekomendacijų, pateiktų OLAF baigus tirti bylas, įgyvendinimą laiku; |
| --- | --- |

81.

apgailestauja, kad 2006–2011 m. po OLAF atliktų tyrimų valstybės narės ėmėsi teisminių veiksmų tik 46 proc. atvejų; mano, kad šito nepakanka, ir pakartoja savo raginimą Komisijai ir valstybėms narėms užtikrinti veiksmingą rekomendacijų, pateiktų OLAF baigus tirti bylas, įgyvendinimą laiku;

| 82. | mano, kad valstybės narės turėtų būti įpareigotos kartą per metus pateikti ataskaitą apie tolesnius veiksmus, kurių imtasi reaguojant į bylas, apie kurias OLAF pranešė valstybių narių teismų institucijoms, įskaitant informaciją apie tokiais atvejais taikytas baudžiamąsias ir finansines sankcijas; |
| --- | --- |

82.

mano, kad valstybės narės turėtų būti įpareigotos kartą per metus pateikti ataskaitą apie tolesnius veiksmus, kurių imtasi reaguojant į bylas, apie kurias OLAF pranešė valstybių narių teismų institucijoms, įskaitant informaciją apie tokiais atvejais taikytas baudžiamąsias ir finansines sankcijas;

| 83. | yra susirūpinęs Priežiūros komiteto metinėje ataskaitoje pateiktu pastebėjimu, kad nėra jokių duomenų apie OLAF rekomendacijų įgyvendinimą valstybėse narėse; mano, kad ši padėtis nepatenkinama ir ragina OLAF užtikrinti, kad valstybės narės pateiktų tinkamus ir išsamius duomenis apie OLAF rekomendacijų įgyvendinimą ir kad apie tai būtų informuojamas Europos Parlamentas; |
| --- | --- |

83.

yra susirūpinęs Priežiūros komiteto metinėje ataskaitoje pateiktu pastebėjimu, kad nėra jokių duomenų apie OLAF rekomendacijų įgyvendinimą valstybėse narėse; mano, kad ši padėtis nepatenkinama ir ragina OLAF užtikrinti, kad valstybės narės pateiktų tinkamus ir išsamius duomenis apie OLAF rekomendacijų įgyvendinimą ir kad apie tai būtų informuojamas Europos Parlamentas;

| 84. | pripažįsta, kad OLAF atlikus tyrimus 2011 m. susigrąžinta 691,4 mln. EUR, iš kurių 389 mln. EUR susiję su vienu Kalabrijos regiono (Italija) atveju, susijusiu su kelių darbams finansuoti skirtų struktūrinių fondų programomis; |
| --- | --- |

84.

pripažįsta, kad OLAF atlikus tyrimus 2011 m. susigrąžinta 691,4 mln. EUR, iš kurių 389 mln. EUR susiję su vienu Kalabrijos regiono (Italija) atveju, susijusiu su kelių darbams finansuoti skirtų struktūrinių fondų programomis;

| 85. | ragina valstybėms narėms pranešti apie galimą nedidelį finansinį poveikį darantį sukčiavimą ar pažeidimus tokiuose sektoriuose, kaip antai muitinė (šiame sektoriuje OLAF nesiima veiksmų, jeigu poveikis vertinamas mažesne nei 1 mln. EUR suma) ir struktūriniai fondai (jiems mažiausia nustatyta riba yra 500 000 eurų), teikiant joms informaciją ir suteikiant galimybę taikyti nacionalines kovos su sukčiavimu procedūras; |
| --- | --- |

85.

ragina valstybėms narėms pranešti apie galimą nedidelį finansinį poveikį darantį sukčiavimą ar pažeidimus tokiuose sektoriuose, kaip antai muitinė (šiame sektoriuje OLAF nesiima veiksmų, jeigu poveikis vertinamas mažesne nei 1 mln. EUR suma) ir struktūriniai fondai (jiems mažiausia nustatyta riba yra 500 000 eurų), teikiant joms informaciją ir suteikiant galimybę taikyti nacionalines kovos su sukčiavimu procedūras;

| 86. | yra labai susirūpinęs OLAF efektyvumu ir vidaus veikla, nors mano, kad stiprus ir tinkamai valdomas OLAF yra būtinas kovojant su sukčiavimu ir korupcija, dėl kurių žalą patiria Europos mokesčių mokėtojai; taigi ragina Komisiją, bendradarbiaujant su kompetentingu Parlamento komitetu ir atsakant į jo klausimus, išanalizuoti OLAF veiklos teisėtumą, imtis visų reikiamų priemonių siekiant OLAF valdymui pagerinti ir parengti praktinius sprendimus, skirtus trūkumams iki 2013 m. pabaigos pašalinti; ragina Komisiją ir Tarybą tuo pat metu sustabdyti visas diskusijas ir sprendimus dėl Europos prokuratūros (angl. EPPO) įsteigimo; |
| --- | --- |

86.

yra labai susirūpinęs OLAF efektyvumu ir vidaus veikla, nors mano, kad stiprus ir tinkamai valdomas OLAF yra būtinas kovojant su sukčiavimu ir korupcija, dėl kurių žalą patiria Europos mokesčių mokėtojai; taigi ragina Komisiją, bendradarbiaujant su kompetentingu Parlamento komitetu ir atsakant į jo klausimus, išanalizuoti OLAF veiklos teisėtumą, imtis visų reikiamų priemonių siekiant OLAF valdymui pagerinti ir parengti praktinius sprendimus, skirtus trūkumams iki 2013 m. pabaigos pašalinti; ragina Komisiją ir Tarybą tuo pat metu sustabdyti visas diskusijas ir sprendimus dėl Europos prokuratūros (angl. EPPO) įsteigimo;

Komisijos kovos su sukčiavimu iniciatyvos

| 87. | palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento prašymą, šiuo metu rengia metodiką, kurią taikant būtų galima apskaičiuoti, kiek kainuoja viešųjų pirkimų, susijusių su Sąjungos lėšomis, srityje paplitusi korupcija; |
| --- | --- |

87.

palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento prašymą, šiuo metu rengia metodiką, kurią taikant būtų galima apskaičiuoti, kiek kainuoja viešųjų pirkimų, susijusių su Sąjungos lėšomis, srityje paplitusi korupcija;

| 88. | palankiai vertina Europos Komisijos 2012 m. darbo programoje numatytą iniciatyvą siekti geriau apsaugoti Europos Sąjungos finansinius interesus ir tuo tikslu parengtą komunikatą dėl Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos taikant baudžiamosios teisės normas ir atliekant administracinius tyrimus; pabrėžia, kad šia iniciatyva siekiama sugriežtinti nusikalstamai veiklai, įskaitant korupciją, taikomas sankcijas ir taip sustiprinti Europos Sąjungos finansų apsaugą; |
| --- | --- |

88.

palankiai vertina Europos Komisijos 2012 m. darbo programoje numatytą iniciatyvą siekti geriau apsaugoti Europos Sąjungos finansinius interesus ir tuo tikslu parengtą komunikatą dėl Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos taikant baudžiamosios teisės normas ir atliekant administracinius tyrimus; pabrėžia, kad šia iniciatyva siekiama sugriežtinti nusikalstamai veiklai, įskaitant korupciją, taikomas sankcijas ir taip sustiprinti Europos Sąjungos finansų apsaugą;

| 89. | palankiai vertina naują Komisijos kovos su sukčiavimu strategiją (COM(2011)0376) ir 2011 m. birželio mėn. priimtą jos įgyvendinimo Vidaus veiksmų planą (SEC(2011)0787), kuriais siekiama ES lygmeniu pagerinti sukčiavimo prevenciją ir jo nustatymą; šiuo atžvilgiu ragina Komisiją pranešti apie kiekviename generaliniame direktorate taikomas kovos su sukčiavimu strategijas ir jas įvertinti; |
| --- | --- |

89.

palankiai vertina naują Komisijos kovos su sukčiavimu strategiją (COM(2011)0376) ir 2011 m. birželio mėn. priimtą jos įgyvendinimo Vidaus veiksmų planą (SEC(2011)0787), kuriais siekiama ES lygmeniu pagerinti sukčiavimo prevenciją ir jo nustatymą; šiuo atžvilgiu ragina Komisiją pranešti apie kiekviename generaliniame direktorate taikomas kovos su sukčiavimu strategijas ir jas įvertinti;

| 90. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl baudžiamosios teisės priemonių kovai su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu (COM(2012)0363 – pasiūlymą dėl PIF direktyvos), ji turėtų pakeisti Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos konvenciją ir jos protokolus; |
| --- | --- |

90.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl baudžiamosios teisės priemonių kovai su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu (COM(2012)0363 – pasiūlymą dėl PIF direktyvos), ji turėtų pakeisti Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos konvenciją ir jos protokolus;

| 91. | itin palankiai vertina tai, kad pasiūlyme dėl PIF direktyvos Sąjungos finansinių interesų apibrėžtis apima PVM (kaip nustatyta Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendime); Teismas patvirtino, (16) kad yra tiesioginis ryšys tarp, pirma, įplaukų iš pridėtinės vertės mokesčio surinkimo laikantis taikytinos Sąjungos teisės ir, antra, atitinkamų pridėtinės vertės mokesčio pajamų įtraukimo į Sąjungos biudžetą, nes bet koks trūkumas renkant pirmąsias gali sumažinti antrąsias; |
| --- | --- |

91.

itin palankiai vertina tai, kad pasiūlyme dėl PIF direktyvos Sąjungos finansinių interesų apibrėžtis apima PVM (kaip nustatyta Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendime); Teismas patvirtino, (16) kad yra tiesioginis ryšys tarp, pirma, įplaukų iš pridėtinės vertės mokesčio surinkimo laikantis taikytinos Sąjungos teisės ir, antra, atitinkamų pridėtinės vertės mokesčio pajamų įtraukimo į Sąjungos biudžetą, nes bet koks trūkumas renkant pirmąsias gali sumažinti antrąsias;

| 92. | palankiai vertina pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl programos „Hercule III“, skirtos veiklai Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos srityje skatinti (COM(2011)0914); ji pratęs programą „Hercule II“, kurios laikotarpio vidurio vertinimas parodė jos papildomą naudą; |
| --- | --- |

92.

palankiai vertina pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl programos „Hercule III“, skirtos veiklai Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos srityje skatinti (COM(2011)0914); ji pratęs programą „Hercule II“, kurios laikotarpio vidurio vertinimas parodė jos papildomą naudą;

| 93. | pažymi, kad, nors Komisija imasi visų šių teigiamų iniciatyvų, dauguma šiuo metu taikomų kovos su korupcija politikos priemonių yra pasyvios; ragina Komisijos generalinius direktoratus stiprinti sukčiavimo prevenciją atitinkamose savo atsakomybės srityse; |
| --- | --- |

93.

pažymi, kad, nors Komisija imasi visų šių teigiamų iniciatyvų, dauguma šiuo metu taikomų kovos su korupcija politikos priemonių yra pasyvios; ragina Komisijos generalinius direktoratus stiprinti sukčiavimo prevenciją atitinkamose savo atsakomybės srityse;

| 94. | tikisi, kad 2013 m. birželio mėn. Komisija, kaip yra paskelbusi, pateiks pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos prokuratūros, kuri būtų atsakinga už ES arba jos vardu valdomų lėšų švaistymo tyrimą, baudžiamąjį persekiojimą ir perdavimą svarstyti teismui, įsteigimo; |
| --- | --- |

94.

tikisi, kad 2013 m. birželio mėn. Komisija, kaip yra paskelbusi, pateiks pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos prokuratūros, kuri būtų atsakinga už ES arba jos vardu valdomų lėšų švaistymo tyrimą, baudžiamąjį persekiojimą ir perdavimą svarstyti teismui, įsteigimo;

o

o o

| 95. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, Europos Audito Rūmams, OLAF priežiūros komitetui ir OLAF. |
| --- | --- |

95.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, Europos Audito Rūmams, OLAF priežiūros komitetui ir OLAF.

---

(1)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-commission/2011/report_lt.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-olaf/2011/olaf_report_2011_lt.pdf

(3)  OL C 344, 2012 11 12, p. 1.

(4)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(1)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0196.

(3)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 121.

(4)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 62.

(5)  Europos Parlamento tyrimas „Atgrasymas nuo sukčiavimo ES lėšų srityje pasitelkiant tiriamąją žurnalistiką 27 ES valstybėse narėse“, 2012 m., p. 71.

(6)  OL C 296 E, 2012 10 2, p. 40.

(7)  2011 m. OLAF ataskaita, 6 lentelė, p. 22.

(8)  Europos Parlamento ųsakytas tyrimas „Valstybių narių administracinio veiksmingumo skirtumai susigrąžinant Europos Sąjungos tradicinius nuosavus išteklius“.

(9)  Audito Rūmų 2011 finansinių metų metinė biudžeto įvykdymo ataskaita su institucijų atsakymais.

(10)  Valstybių narių greito keitimosi tiksline informacija tinklas, įsteigtas pagal Reglamentą (ES) Nr. 904/2010.

(11)  Europos Parlamento tyrimas „Bendrosios skaitmeninės rinkos kūrimo veiksmų planas“, http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201209/20120914ATT51402/20120914ATT51402EN.pdf.

(12)  Tvarka, kuria naudojasi importuotojas, kad būtų taikomas atleidimas nuo PVM, kai importuotos prekės gabenamos į kitą valstybę narę ir PVM mokamas paskirties valstybėje narėje.

(13)  Iš jų 1 800 mln. EUR nuostolis patirtas septyniose pasirinktose valstybėse narėse, o 400 mln. EUR nuostolis – atrinktų importuotų prekių siuntoje 21 paskirties valstybėje narėje.

(14)  Komisijos nario A. Šemetos atsakymai į Biudžeto kontrolės komiteto pateiktus klausimus skelbiami šiuo adresu: http://www.europarl.europa.eu/committees/lt/cont/publications.html?id=CONT00004#menuzone

(15)  2012–2013 m. Specialiojo kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu komiteto teminis pranešimas apie korupciją, sisteminę korupciją valstybių narių viešojo administravimo srityje ir priemones siekiant kovoti su neigiamais jos padariniais Europos Sąjungai, 2012 m. lapkričio mėn., p. 2.

(16)  2011 m. lapkričio 15 d. sprendimas byloje C-539/09, Komisija prieš Vokietiją (OL C 25, 2012 1 28, p. 5).

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/100 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/100

---

P7_TA(2013)0319

Integruota vidaus kontrolės sistema

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos (2012/2291(INI))

(2016/C 075/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų nuomonę Nr. 2/2004 dėl „vieno bendro audito“ modelio (ir pasiūlymo dėl Bendrijos vidaus kontrolės sistemos) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų nuomonę Nr. 2/2004 dėl „vieno bendro audito“ modelio (ir pasiūlymo dėl Bendrijos vidaus kontrolės sistemos) (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos plano (COM(2005)0252), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos plano (COM(2005)0252),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Komisijos integruotos vidaus kontrolės sistemos veiksmų plano (COM(2006)0009), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Komisijos integruotos vidaus kontrolės sistemos veiksmų plano (COM(2006)0009),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos įgyvendinimo pirmąją pusmečio pažangos ataskaitą (SEC(2006)1009), paskelbtą 2006 m. liepos 19 d. atsižvelgiant į Parlamento rezoliucijoje dėl 2004 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo pateiktą prašymą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos įgyvendinimo pirmąją pusmečio pažangos ataskaitą (SEC(2006)1009), paskelbtą 2006 m. liepos 19 d. atsižvelgiant į Parlamento rezoliucijoje dėl 2004 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo pateiktą prašymą (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. kovo mėn. paskelbtą tarpinę pažangos ataskaitą (COM(2007)0086), kurioje aptariama pažanga ir paskelbtos kelios papildomos priemonės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. kovo mėn. paskelbtą tarpinę pažangos ataskaitą (COM(2007)0086), kurioje aptariama pažanga ir paskelbtos kelios papildomos priemonės,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. vasario mėn. Komisijos komunikatą (COM(2008)0110) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SEC(2008)0259), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario mėn. Komisijos komunikatą (COM(2008)0110) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SEC(2008)0259),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. vasario mėn. Komisijos komunikatą dėl Komisijos veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos poveikio ataskaitos (COM(2009)0043), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. vasario mėn. Komisijos komunikatą dėl Komisijos veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos poveikio ataskaitos (COM(2009)0043),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0189/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0189/2013),

| A. | kadangi pagal SESV 317 straipsnį Komisija vykdo biudžetą savo pačios atsakomybe, atsižvelgdama į patikimo finansų valdymo principus ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal SESV 317 straipsnį Komisija vykdo biudžetą savo pačios atsakomybe, atsižvelgdama į patikimo finansų valdymo principus ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis;

| B. | kadangi, remiantis Sutartimi, Komisijai tenka pagrindinė atsakomybė už Sąjungos biudžeto vykdymą, nors valstybėms narėms tenka didžiulė atsakomybė, nes jos išleidžia 80 proc. Sąjungos biudžeto pagal bendro valdymo sistemą; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis Sutartimi, Komisijai tenka pagrindinė atsakomybė už Sąjungos biudžeto vykdymą, nors valstybėms narėms tenka didžiulė atsakomybė, nes jos išleidžia 80 proc. Sąjungos biudžeto pagal bendro valdymo sistemą;

| C. | kadangi, kaip Komisija siūlo minėtame veiksmų plane, vienas iš bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento, iš dalies pakeisto Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006, principų yra veiksmingos vidaus kontrolės principas; |
| --- | --- |

C.

kadangi, kaip Komisija siūlo minėtame veiksmų plane, vienas iš bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento, iš dalies pakeisto Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006, principų yra veiksmingos vidaus kontrolės principas;

| D. | kadangi veiksmingiausias būdas, kuriuo Komisija galėtų parodyti savo tikrą pasiryžimą laikytis skaidrumo ir patikimo finansų valdymo principų, būtų kiek įmanoma labiau remti priemones, kuriomis siekiama pagerinti finansų valdymo kokybę ir pelnyti teigiamą Europos Audito Rūmų (EAR) patikinimo pareiškimą (DAS (3)); |
| --- | --- |

D.

kadangi veiksmingiausias būdas, kuriuo Komisija galėtų parodyti savo tikrą pasiryžimą laikytis skaidrumo ir patikimo finansų valdymo principų, būtų kiek įmanoma labiau remti priemones, kuriomis siekiama pagerinti finansų valdymo kokybę ir pelnyti teigiamą Europos Audito Rūmų (EAR) patikinimo pareiškimą (DAS (3));

| E. | kadangi visos institucijos ir valstybės narės, siekdamos atkurti Europos Sąjungos piliečių pasitikėjimą Sąjungos finansine veikla, turi bendradarbiauti; |
| --- | --- |

E.

kadangi visos institucijos ir valstybės narės, siekdamos atkurti Europos Sąjungos piliečių pasitikėjimą Sąjungos finansine veikla, turi bendradarbiauti;

| F. | kadangi, siekdama strateginio tikslo – gauti teigiamą EAR patikinimo pareiškimą, Komisija 2006 m. sausio mėn. priėmė veiksmų planą dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos (toliau – veiksmų planas), kurį rengiant atsižvelgta į EAR rekomendacijas (4), Parlamento rezoliuciją dėl 2003 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo (5) ir 2005 m. lapkričio 8 d. ECOFIN tarybos išvadas; |
| --- | --- |

F.

kadangi, siekdama strateginio tikslo – gauti teigiamą EAR patikinimo pareiškimą, Komisija 2006 m. sausio mėn. priėmė veiksmų planą dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos (toliau – veiksmų planas), kurį rengiant atsižvelgta į EAR rekomendacijas (4), Parlamento rezoliuciją dėl 2003 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo (5) ir 2005 m. lapkričio 8 d. ECOFIN tarybos išvadas;

| G. | kadangi veiksmų planu siekta pašalinti tuometinių Komisijos kontrolės struktūrų spragas ir nustatyta 16 sričių, kuriose iki 2007 m. pabaigos reikėjo įgyvendinti priemones, atsižvelgiant į tai, kad finansinį Sąjungos valdymą būtina gerinti atidžiai stebint Komisijos ir valstybių narių vykdomą kontrolę; |
| --- | --- |

G.

kadangi veiksmų planu siekta pašalinti tuometinių Komisijos kontrolės struktūrų spragas ir nustatyta 16 sričių, kuriose iki 2007 m. pabaigos reikėjo įgyvendinti priemones, atsižvelgiant į tai, kad finansinį Sąjungos valdymą būtina gerinti atidžiai stebint Komisijos ir valstybių narių vykdomą kontrolę;

Veiksmų plano įgyvendinimas

| 1. | nurodo, kad siekiant veiksmų plano tikslų pasiekta pažanga turi būti vertinama ne tik pagal kiekvieną įgyvendintą priemonę, bet ir pagal jos poveikį mažinant pagrindinių operacijų klaidų kiekį; |
| --- | --- |

1.

nurodo, kad siekiant veiksmų plano tikslų pasiekta pažanga turi būti vertinama ne tik pagal kiekvieną įgyvendintą priemonę, bet ir pagal jos poveikį mažinant pagrindinių operacijų klaidų kiekį;

| 2. | pažymi, jog 2009 m. pradžioje pati Komisija nurodė, kad veiksmų planas visiškai įgyvendintas, nors 3 iš 16 pradžioje pasiūlytų priemonių negalėjo būti įgyvendintos arba buvo įgyvendinamos kitais būdais; |
| --- | --- |

2.

pažymi, jog 2009 m. pradžioje pati Komisija nurodė, kad veiksmų planas visiškai įgyvendintas, nors 3 iš 16 pradžioje pasiūlytų priemonių negalėjo būti įgyvendintos arba buvo įgyvendinamos kitais būdais;

| 3. | visų pirma pabrėžia, kad naujojo Finansinio reglamento 32 straipsniu nustatytas veiksmingos ir kvalifikuotos vidaus kontrolės principas, taip pat to paties reglamento 33 straipsnyje teigiama, kad, pristatydama persvarstytus arba naujus su išlaidų sritimi susijusius pasiūlymus, Komisija įvertina kontrolės sistemos išlaidas ir naudą, taip pat klaidų rizikos lygį; |
| --- | --- |

3.

visų pirma pabrėžia, kad naujojo Finansinio reglamento 32 straipsniu nustatytas veiksmingos ir kvalifikuotos vidaus kontrolės principas, taip pat to paties reglamento 33 straipsnyje teigiama, kad, pristatydama persvarstytus arba naujus su išlaidų sritimi susijusius pasiūlymus, Komisija įvertina kontrolės sistemos išlaidas ir naudą, taip pat klaidų rizikos lygį;

| 4. | taip pat nurodo, kad atsižvelgiant į „toleruotino rizikos lygio“ sąvoką, buvo nuspręsta laikyti šią priemonę įgyvendinta apibrėžiant „liekamosios klaidų rizikos“ sąvoką; |
| --- | --- |

4.

taip pat nurodo, kad atsižvelgiant į „toleruotino rizikos lygio“ sąvoką, buvo nuspręsta laikyti šią priemonę įgyvendinta apibrėžiant „liekamosios klaidų rizikos“ sąvoką;

| 5. | apgailestauja, kad 2007–2013 m. teisės aktų supaprastinimo mastas nebuvo toks didelis, kaip tikėtasi; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja, kad 2007–2013 m. teisės aktų supaprastinimo mastas nebuvo toks didelis, kaip tikėtasi;

| 6. | apgailestauja, kad Komisijos įsipareigojimas siekti gauti visiškai teigiamą patikinimo pareiškimą (DAS) nebuvo įvykdytas, ypač atkreipia dėmesį į tai, jog 2011 m. patikinimo pareiškimo ataskaitoje Audito Rūmai padarė išvadą, kad vykdant bendruosius mokėjimus buvo padaryta reikšmingų klaidų, ir įvertino, jog apskritai priežiūros ir kontrolės sistemos buvo veiksmingos iš dalies; |
| --- | --- |

6.

apgailestauja, kad Komisijos įsipareigojimas siekti gauti visiškai teigiamą patikinimo pareiškimą (DAS) nebuvo įvykdytas, ypač atkreipia dėmesį į tai, jog 2011 m. patikinimo pareiškimo ataskaitoje Audito Rūmai padarė išvadą, kad vykdant bendruosius mokėjimus buvo padaryta reikšmingų klaidų, ir įvertino, jog apskritai priežiūros ir kontrolės sistemos buvo veiksmingos iš dalies;

| 7. | pažymi, kad bendras pagrindinių operacijų klaidų skaičius 2010 m. nuo 3,3 proc. padidėjo iki 3,7 proc. ir 2011 m. pasiekė 3,9 proc.; apgailestauja dėl pastaraisiais metais buvusios teigiamos tendencijos posūkio priešinga kryptimi ir baiminasi, kad ateinančiais metais klaidų skaičius didės; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad bendras pagrindinių operacijų klaidų skaičius 2010 m. nuo 3,3 proc. padidėjo iki 3,7 proc. ir 2011 m. pasiekė 3,9 proc.; apgailestauja dėl pastaraisiais metais buvusios teigiamos tendencijos posūkio priešinga kryptimi ir baiminasi, kad ateinančiais metais klaidų skaičius didės;

| 8. | pažymi, kad Komisijos tikslas ir toliau išlieka siekis gauti teigiamą DAS, o Parlamentas savo rezoliucijoje dėl 2011 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo labai apgailestavo dėl to, kad mokėjimams didelę įtaką ir toliau daro klaidos; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad Komisijos tikslas ir toliau išlieka siekis gauti teigiamą DAS, o Parlamentas savo rezoliucijoje dėl 2011 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo labai apgailestavo dėl to, kad mokėjimams didelę įtaką ir toliau daro klaidos;

| 9. | ragina Komisiją imtis reikiamų veiksmų, kad būtų užtikrinta nuolatinio klaidų lygio mažėjimo tendencija; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją imtis reikiamų veiksmų, kad būtų užtikrinta nuolatinio klaidų lygio mažėjimo tendencija;

Kylančios problemos

| 10. | pritaria Audito Rūmų ir Komisijos nuomonei (6), kad vieno bendro audito modelio sistema dar neveikia ir kad valstybių narių sukurtos kontrolės sistemos šiuo metu neveikia taip, kaip turėtų; |
| --- | --- |

10.

pritaria Audito Rūmų ir Komisijos nuomonei (6), kad vieno bendro audito modelio sistema dar neveikia ir kad valstybių narių sukurtos kontrolės sistemos šiuo metu neveikia taip, kaip turėtų;

| 11. | atsižvelgdamas į tai primena, kad valstybių narių institucijos, prieš prašydamos Komisijos kompensacijos, turėjo pakankamai informacijos daugiau kaip 60 proc. 2011 m. regioninės politikos srityje Audito Rūmų nurodytoms klaidoms nustatyti ir kai kurioms klaidoms ištaisyti; |
| --- | --- |

11.

atsižvelgdamas į tai primena, kad valstybių narių institucijos, prieš prašydamos Komisijos kompensacijos, turėjo pakankamai informacijos daugiau kaip 60 proc. 2011 m. regioninės politikos srityje Audito Rūmų nurodytoms klaidoms nustatyti ir kai kurioms klaidoms ištaisyti;

| 12. | šiuo požiūriu pritaria Audito Rūmų nuomonei, kad pirmojo lygmens patikrinimų, būtent valdymo ir kontrolės sistemų patikrinimų valstybėse narėse, nepakanka; dėl to norint sumažinti klaidų lygį kyla ypač didelė našta; |
| --- | --- |

12.

šiuo požiūriu pritaria Audito Rūmų nuomonei, kad pirmojo lygmens patikrinimų, būtent valdymo ir kontrolės sistemų patikrinimų valstybėse narėse, nepakanka; dėl to norint sumažinti klaidų lygį kyla ypač didelė našta;

| 13. | pažymi, kad sudėtingos ir neskaidrios taisyklės trukdo įgyvendinti programas ir vykdyti jų auditą; yra susirūpinęs, kad dėl to gali atsirasti daug klaidų ir tai suteikia galimybę sukčiauti; todėl yra susirūpinęs, kad dėl vis sudėtingesnių nacionalinių ir regioninio masto taisyklių (perteklinio reglamentavimo) sukeliami papildomi sunkumai teisiniam Sąjungos biudžeto įgyvendinimui ir nereikalingai didinamas klaidų lygis; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad sudėtingos ir neskaidrios taisyklės trukdo įgyvendinti programas ir vykdyti jų auditą; yra susirūpinęs, kad dėl to gali atsirasti daug klaidų ir tai suteikia galimybę sukčiauti; todėl yra susirūpinęs, kad dėl vis sudėtingesnių nacionalinių ir regioninio masto taisyklių (perteklinio reglamentavimo) sukeliami papildomi sunkumai teisiniam Sąjungos biudžeto įgyvendinimui ir nereikalingai didinamas klaidų lygis;

| 14. | pažymi, kad Komisija negali visiškai pasitikėti valstybių narių nacionalinių audito įstaigų išvadomis; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad Komisija negali visiškai pasitikėti valstybių narių nacionalinių audito įstaigų išvadomis;

| 15. | pažymi, kad yra esminių skirtumų tarp Audito Rūmų, kurie patikinimo pareiškimuose remiasi metų laikotarpiu, ir Komisijos, kuri įgyvendindama biudžetą taiko daugiametį požiūrį; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad yra esminių skirtumų tarp Audito Rūmų, kurie patikinimo pareiškimuose remiasi metų laikotarpiu, ir Komisijos, kuri įgyvendindama biudžetą taiko daugiametį požiūrį;

Ko reikia imtis?

| 16. | ragina Komisiją griežtai taikyti naujo Finansinio reglamento 32 straipsnio 5 dalį, jeigu klaidų lygis nuolat yra aukštas, todėl ragina nustatyti kontrolės sistemų trūkumus, analizuoti galimų taisomųjų veiksmų sąnaudas bei naudą ir imtis tinkamų su kontrolės sistemų supaprastinimu ir tobulinimu susijusių priemonių arba jas pasiūlyti ir keisti programas arba pateikimo sistemas; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją griežtai taikyti naujo Finansinio reglamento 32 straipsnio 5 dalį, jeigu klaidų lygis nuolat yra aukštas, todėl ragina nustatyti kontrolės sistemų trūkumus, analizuoti galimų taisomųjų veiksmų sąnaudas bei naudą ir imtis tinkamų su kontrolės sistemų supaprastinimu ir tobulinimu susijusių priemonių arba jas pasiūlyti ir keisti programas arba pateikimo sistemas;

| 17. | ragina valstybes nares stiprinti savo priežiūros ir kontrolės sistemas, ypač užtikrinti jų rodiklių ir statistinių duomenų patikimumą; |
| --- | --- |

17.

ragina valstybes nares stiprinti savo priežiūros ir kontrolės sistemas, ypač užtikrinti jų rodiklių ir statistinių duomenų patikimumą;

| 18. | su nerimu pažymi, jog 2010 ir 2011 m. Audito Rūmai nustatė, kad regioninės politikos srityje Komisija negali visiškai pasitikėti nacionalinių audito institucijų darbu ir gauti iš jų patikinimą, ir ragina valstybes nares ištaisyti tokią padėtį; |
| --- | --- |

18.

su nerimu pažymi, jog 2010 ir 2011 m. Audito Rūmai nustatė, kad regioninės politikos srityje Komisija negali visiškai pasitikėti nacionalinių audito institucijų darbu ir gauti iš jų patikinimą, ir ragina valstybes nares ištaisyti tokią padėtį;

| 19. | ragina valstybes nares prisiimti visišką atsakomybę už savo sąskaitas ir teikti Komisijai patikimus duomenis pagal nacionalinius valdymo pareiškimus, pasirašytus atitinkamu politiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

19.

ragina valstybes nares prisiimti visišką atsakomybę už savo sąskaitas ir teikti Komisijai patikimus duomenis pagal nacionalinius valdymo pareiškimus, pasirašytus atitinkamu politiniu lygmeniu;

| 20. | ragina Komisiją skatinti valstybes nares bendradarbiauti siekiant užtikrinti, kad mokesčių mokėtojų lėšos būtų naudojamos pagal patikimo finansų valdymo principus, teikiant tinkamas išmokas arba taikant griežtas sankcijas ar stabdant pinigų srautą; tvirtina, kad tai padėtų atkurti Europos Sąjungos piliečių pasitikėjimą ES ir jos institucijomis; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją skatinti valstybes nares bendradarbiauti siekiant užtikrinti, kad mokesčių mokėtojų lėšos būtų naudojamos pagal patikimo finansų valdymo principus, teikiant tinkamas išmokas arba taikant griežtas sankcijas ar stabdant pinigų srautą; tvirtina, kad tai padėtų atkurti Europos Sąjungos piliečių pasitikėjimą ES ir jos institucijomis;

| 21. | ragina Komisiją savo padaliniuose suderinti visas kontrolės procedūras; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją savo padaliniuose suderinti visas kontrolės procedūras;

| 22. | susirūpinęs pažymi, kad nacionalinių valdžios institucijų darbo trūkumai, kuriuos atskleidė Audito Rūmai, taip pat gali būti „pačios bendros valdymo sistemos būdingas trūkumas ir interesų konfliktas“ (7), kadangi reikalaujama, kad nacionalinės audito institucijos, siekiančios gauti iš Komisijos vieno bendro audito modelio statusą, veiktų veiksmingai ir tuo pačiu metu klaidų, apie kurias pranešta, lygis būtų mažesnis už 2 proc., o tai galėtų būti paskata nepranešti apie visus pažeidimus; |
| --- | --- |

22.

susirūpinęs pažymi, kad nacionalinių valdžios institucijų darbo trūkumai, kuriuos atskleidė Audito Rūmai, taip pat gali būti „pačios bendros valdymo sistemos būdingas trūkumas ir interesų konfliktas“ (7), kadangi reikalaujama, kad nacionalinės audito institucijos, siekiančios gauti iš Komisijos vieno bendro audito modelio statusą, veiktų veiksmingai ir tuo pačiu metu klaidų, apie kurias pranešta, lygis būtų mažesnis už 2 proc., o tai galėtų būti paskata nepranešti apie visus pažeidimus;

| 23. | todėl ragina Komisiją būti griežtesnę tvirtinant nacionalines lėšų valdymo bei audito institucijas ir įgyvendinti reikiamas iniciatyvas, taip pat veiksmingą sankcijų sistemą; |
| --- | --- |

23.

todėl ragina Komisiją būti griežtesnę tvirtinant nacionalines lėšų valdymo bei audito institucijas ir įgyvendinti reikiamas iniciatyvas, taip pat veiksmingą sankcijų sistemą;

| 24. | todėl prašo, laikantis SESV 287 straipsnio 3 dalies, vykdant bendro valdymo auditą, sustiprinti nacionalinių audito institucijų ir Europos Audito Rūmų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

24.

todėl prašo, laikantis SESV 287 straipsnio 3 dalies, vykdant bendro valdymo auditą, sustiprinti nacionalinių audito institucijų ir Europos Audito Rūmų bendradarbiavimą;

| 25. | ragina atitinkamas ES institucijas įvertinti, ar nustatytas 2 proc. klaidų lygis yra tinkamas ir jo gali būti laikomasi visose ES politikos srityse; |
| --- | --- |

25.

ragina atitinkamas ES institucijas įvertinti, ar nustatytas 2 proc. klaidų lygis yra tinkamas ir jo gali būti laikomasi visose ES politikos srityse;

| 26. | atsižvelgdamas į tai, išreiškia rimtų abejonių dėl patikinimo pareiškimo naudos, nes dėl sudėtingo biudžeto įgyvendinimo bendro valdymo srityje Komisija ir valstybės narės bei Komisija ir regionų administracijos dalijasi atsakomybe už biudžeto administravimo teisėtumą ir tvarkingumą; kadangi politinė atsakomybė vis dėlto tenka tik Komisijai; |
| --- | --- |

26.

atsižvelgdamas į tai, išreiškia rimtų abejonių dėl patikinimo pareiškimo naudos, nes dėl sudėtingo biudžeto įgyvendinimo bendro valdymo srityje Komisija ir valstybės narės bei Komisija ir regionų administracijos dalijasi atsakomybe už biudžeto administravimo teisėtumą ir tvarkingumą; kadangi politinė atsakomybė vis dėlto tenka tik Komisijai;

| 27. | todėl mano, kad, atsižvelgiant į būsimą ES sutarties peržiūrą, reikėtų dar kartą apsvarstyti patikinimo pareiškimo koncepciją; |
| --- | --- |

27.

todėl mano, kad, atsižvelgiant į būsimą ES sutarties peržiūrą, reikėtų dar kartą apsvarstyti patikinimo pareiškimo koncepciją;

Tolesni veiksmai patvirtinus, kad 2011 m. Komisijos biudžetas įvykdytas

| 28. | dar kartą ragina valstybes nares tinkamu politiniu lygmeniu paskelbti nacionalinius valdymo pareiškimus ir prašo Komisijos nustatyti tokių pareiškimų šabloną; |
| --- | --- |

28.

dar kartą ragina valstybes nares tinkamu politiniu lygmeniu paskelbti nacionalinius valdymo pareiškimus ir prašo Komisijos nustatyti tokių pareiškimų šabloną;

| 29. | mano, kad privalomo nacionalinio valdymo pareiškimo principas turėtų būti įtrauktas į tarpinstitucinį susitarimą, pridedamą prie sprendimo dėl daugiametės finansinės programos; |
| --- | --- |

29.

mano, kad privalomo nacionalinio valdymo pareiškimo principas turėtų būti įtrauktas į tarpinstitucinį susitarimą, pridedamą prie sprendimo dėl daugiametės finansinės programos;

| 30. | pažymi, kad „tolesnis patikimos nacionalinių pareiškimų sistemos nebuvimas kenks ES piliečių pasitikėjimui ir tikėjimui makroekonomika bei ES pinigais ir ES pinigų valdytojais“ (8); |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad „tolesnis patikimos nacionalinių pareiškimų sistemos nebuvimas kenks ES piliečių pasitikėjimui ir tikėjimui makroekonomika bei ES pinigais ir ES pinigų valdytojais“ (8);

| 31. | primena, kad trimis prioritetiniais veiksmais, kurių Parlamentas, patvirtindamas 2011 m. biudžeto įvykdymą, reikalauja iš Komisijos, siekiama tolesnės pažangos, susijusios su patikinimo pareiškimo klausimu; |
| --- | --- |

31.

primena, kad trimis prioritetiniais veiksmais, kurių Parlamentas, patvirtindamas 2011 m. biudžeto įvykdymą, reikalauja iš Komisijos, siekiama tolesnės pažangos, susijusios su patikinimo pareiškimo klausimu;

| 32. | ypač primena, kad Komisija, siekdama viešai paskelbti visas nominaliąsias sumas, kurios susigrąžintos per praėjusius metus darant finansines pataisas, ir visų valdymo modelių lėšų susigrąžinimą Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis, pradedant 2013 m. rugsėjo mėn., turėtų kasmet priimti komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams (9); |
| --- | --- |

32.

ypač primena, kad Komisija, siekdama viešai paskelbti visas nominaliąsias sumas, kurios susigrąžintos per praėjusius metus darant finansines pataisas, ir visų valdymo modelių lėšų susigrąžinimą Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis, pradedant 2013 m. rugsėjo mėn., turėtų kasmet priimti komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams (9);

| 33. | primygtinai teigia, jog šis komunikatas turėtų būti pateikiamas tinkamu laiku, kad Audito Rūmai, prieš paskelbdami savo metinę ataskaitą, spėtų jį išnagrinėti; |
| --- | --- |

33.

primygtinai teigia, jog šis komunikatas turėtų būti pateikiamas tinkamu laiku, kad Audito Rūmai, prieš paskelbdami savo metinę ataskaitą, spėtų jį išnagrinėti;

| 34. | dar kartą ragina Komisiją siekti pažangos atskleidžiant tikslesnius ir patikimesnius duomenis, susijusius su lėšų susigrąžinimu bei finansinėmis pataisomis, ir pateikti informaciją, iš kurios būtų galima nustatyti metus, kuriais mokėjimas atliktas, metus, kuriais aptikta susijusi klaida, ir metus, kuriais susigrąžintos lėšos arba finansinės pataisos pateiktos ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose (10); |
| --- | --- |

34.

dar kartą ragina Komisiją siekti pažangos atskleidžiant tikslesnius ir patikimesnius duomenis, susijusius su lėšų susigrąžinimu bei finansinėmis pataisomis, ir pateikti informaciją, iš kurios būtų galima nustatyti metus, kuriais mokėjimas atliktas, metus, kuriais aptikta susijusi klaida, ir metus, kuriais susigrąžintos lėšos arba finansinės pataisos pateiktos ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose (10);

| 35. | pabrėžia, kad visi veiksmai, kurių imtasi siekiant sumažinti klaidų lygį, turėtų būti vykdomi papildomai laikantis naujo veiklos požiūrio; Komisijos tarnybos savo valdymo plane turėtų apibrėžti tam tikrą skaičių tikslų ir rodiklių, svarbumo, palyginamumo ir patikimumo požiūriu atitinkančių Audito Rūmų reikalavimus; metinėse veiklos ataskaitose tarnybos savo veiklą turėtų įvertinti apibendrindamos pasiektus rezultatus, kuriais prisidedama prie pagrindinių Komisijos vykdomų politikos krypčių; ši žinybinio pobūdžio veikla bus papildyta bendru Komisijos veiklos įvertinimu, kuris pateikiamas pagal SESV 318 straipsnį numatytame finansų įvertinimo pranešime (11); |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad visi veiksmai, kurių imtasi siekiant sumažinti klaidų lygį, turėtų būti vykdomi papildomai laikantis naujo veiklos požiūrio; Komisijos tarnybos savo valdymo plane turėtų apibrėžti tam tikrą skaičių tikslų ir rodiklių, svarbumo, palyginamumo ir patikimumo požiūriu atitinkančių Audito Rūmų reikalavimus; metinėse veiklos ataskaitose tarnybos savo veiklą turėtų įvertinti apibendrindamos pasiektus rezultatus, kuriais prisidedama prie pagrindinių Komisijos vykdomų politikos krypčių; ši žinybinio pobūdžio veikla bus papildyta bendru Komisijos veiklos įvertinimu, kuris pateikiamas pagal SESV 318 straipsnį numatytame finansų įvertinimo pranešime (11);

| 36. | primena, kad Komisija turėtų pakeisti minėto įvertinimo pranešimo struktūrą ir vidaus politikos kryptis atskirti nuo išorės politikos, o su vidaus politikos kryptimis susijusiame skirsnyje daugiausia dėmesio skirti strategijai „Europa 2020“, kurioje apibrėžta Sąjungos ekonominė ir socialinė politika; Komisija didelį dėmesį turėtų skirti pažangai, pasiektai vykdant pavyzdines iniciatyvas; |
| --- | --- |

36.

primena, kad Komisija turėtų pakeisti minėto įvertinimo pranešimo struktūrą ir vidaus politikos kryptis atskirti nuo išorės politikos, o su vidaus politikos kryptimis susijusiame skirsnyje daugiausia dėmesio skirti strategijai „Europa 2020“, kurioje apibrėžta Sąjungos ekonominė ir socialinė politika; Komisija didelį dėmesį turėtų skirti pažangai, pasiektai vykdant pavyzdines iniciatyvas;

| 37. | be to, pabrėžia, kad veiklos rodikliai turėtų būti visiškai įtraukti į visus naujų politikos krypčių ir programų pasiūlymus; |
| --- | --- |

37.

be to, pabrėžia, kad veiklos rodikliai turėtų būti visiškai įtraukti į visus naujų politikos krypčių ir programų pasiūlymus;

| 38. | prašo, kad rezoliucijos, pridedamos prie sprendimo, kuriuo patvirtinama, kad 2011 m. biudžetas įvykdytas, 1 dalyje Parlamento Komisijai pateiktos rekomendacijos, susijusios su SESV 318 straipsnyje numatyto įvertinimo pranešimo rengimu, būtų įtrauktos į tarpinstitucinį susitarimą, pridedamą prie sprendimo dėl daugiametės finansinės programos; |
| --- | --- |

38.

prašo, kad rezoliucijos, pridedamos prie sprendimo, kuriuo patvirtinama, kad 2011 m. biudžetas įvykdytas, 1 dalyje Parlamento Komisijai pateiktos rekomendacijos, susijusios su SESV 318 straipsnyje numatyto įvertinimo pranešimo rengimu, būtų įtrauktos į tarpinstitucinį susitarimą, pridedamą prie sprendimo dėl daugiametės finansinės programos;

Rezultatais grindžiamas biudžetas

| 39. | pritaria Europos Audito Rūmų nuomonei, kad nėra prasmės mėginti vertinti veiklą nenumačius biudžeto, pagrįsto veiklos rodikliais (12), ir ragina nustatyti rezultatais grindžiamą valstybės biudžeto sudarymo modelį, kuriame kiekvienoje biudžeto eilutėje būtų nurodyti tikslai ir rezultatai, kuriuos galima įvertinti pagal veiklos rodiklius; |
| --- | --- |

39.

pritaria Europos Audito Rūmų nuomonei, kad nėra prasmės mėginti vertinti veiklą nenumačius biudžeto, pagrįsto veiklos rodikliais (12), ir ragina nustatyti rezultatais grindžiamą valstybės biudžeto sudarymo modelį, kuriame kiekvienoje biudžeto eilutėje būtų nurodyti tikslai ir rezultatai, kuriuos galima įvertinti pagal veiklos rodiklius;

| 40. | prašo Komisijos įsteigti iš jos pačios, Parlamento, Tarybos ir Audito Rūmų atstovų sudarytą darbo grupę, siekiant apsvarstyti būtinas priemones, kurių reikia imtis, kad būtų priimtas toks rezultatais grindžiamas biudžetas ir būtų parengtas su šiuo klausimu susijęs veiksmų planas su numatytomis datomis; |
| --- | --- |

40.

prašo Komisijos įsteigti iš jos pačios, Parlamento, Tarybos ir Audito Rūmų atstovų sudarytą darbo grupę, siekiant apsvarstyti būtinas priemones, kurių reikia imtis, kad būtų priimtas toks rezultatais grindžiamas biudžetas ir būtų parengtas su šiuo klausimu susijęs veiksmų planas su numatytomis datomis;

Supaprastinimas

| 41. | ragina visas su sprendimų dėl teisės aktų ir programų po 2013 m. priėmimo procesu susijusias šalis nepamiršti, kad reikia laikytis besąlygiškos supaprastinimo nuostatos mažinant programų skaičių, nustatant proporcingą ir ekonomiškai efektyvią kontrolę ir supaprastintas tinkamumo taisykles bei sąnaudų metodus; |
| --- | --- |

41.

ragina visas su sprendimų dėl teisės aktų ir programų po 2013 m. priėmimo procesu susijusias šalis nepamiršti, kad reikia laikytis besąlygiškos supaprastinimo nuostatos mažinant programų skaičių, nustatant proporcingą ir ekonomiškai efektyvią kontrolę ir supaprastintas tinkamumo taisykles bei sąnaudų metodus;

o

o o

| 42. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Audito Rūmams ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

42.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Audito Rūmams ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 107, 2004 4 30, p. 1.

(2)  OL L 340, 2006 12 6, p. 3.

(3)  Prancūziško termino „Déclaration d'assurance“ santrumpa.

(4)  Nuomonė Nr. 2/2004 (Nuomonė dėl „vieno bendro audito“ modelio).

(5)  OL L 196, 2005 7 27, p. 4.

(6)  Kersti Kaljulaid ir Manfredo Kraffo pareikštos nuomonės 2013 m. balandžio 22 d. Biudžeto kontrolės komiteto surengtame klausyme dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos.

(7)  Kersti Kaljulaid pareikšta nuomonė 2013 m. balandžio 22 d. Biudžeto kontrolės komiteto surengtame klausyme dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos.

(8)  Jules‘io Muiso nuomonė tame pačiame klausyme.

(9)  Rezoliucijos, pridedamos prie sprendimo, kuriuo Komisijai patvirtinama, kad 2011 m. biudžetas įvykdytas, 1 dalies a punktas (OL L 308, 2013 11 16, p. 27).

(10)  Rezoliucijos, pridedamos prie sprendimo, kuriuo Komisijai suteikiamas patvirtinimas dėl 2011 m. biudžeto įvykdymo, 61 dalis.

(11)  Rezoliucijos, pridedamos prie sprendimo, kuriuo Komisijai patvirtinama, kad 2011 m. biudžetas įvykdytas, 1 dalies ab, ae ir af punktai.

(12)  Kersti Kaljulaid pareikšta nuomonė 2013 m. balandžio 22 d. Biudžeto kontrolės komiteto surengtame klausyme dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos.

---

2013 m. liepos 4 d., ketvirtadienis

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/105 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/105

---

P7_TA(2013)0322

JAV Nacionalinės saugumo agentūros (NSA) sekimo programa, sekimą vykdančios tarnybos įvairiose valstybėse narėse ir poveikis ES piliečių privatumui

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl JAV Nacionalinės saugumo agentūros sekimo programos, sekimą vykdančių tarnybų įvairiose valstybėse narėse ir jų poveikio ES piliečių privatumui (2013/2682(RSP))

(2016/C 075/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 3, 6 ir 7 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 16 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 3, 6 ir 7 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 16 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK),

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. sausio 28 d. Europos Tarybos 108-ąją konvenciją dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu ir jos 2001 m. lapkričio 8 d. papildomą protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. sausio 28 d. Europos Tarybos 108-ąją konvenciją dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu ir jos 2001 m. lapkričio 8 d. papildomą protokolą,

| — | atsižvelgdamas į ES teisės aktus dėl teisės į privatumą ir duomenų apsaugą, visų pirma Direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, Tarybos pamatinį sprendimą 2008/977/TVR dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos, Direktyvą 2002/58/EB dėl privatumo ir elektroninių ryšių, ir Reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES teisės aktus dėl teisės į privatumą ir duomenų apsaugą, visų pirma Direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, Tarybos pamatinį sprendimą 2008/977/TVR dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos, Direktyvą 2002/58/EB dėl privatumo ir elektroninių ryšių, ir Reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymus dėl reglamento ir direktyvos dėl duomenų apsaugos sistemos ES reformos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymus dėl reglamento ir direktyvos dėl duomenų apsaugos sistemos ES reformos,

| — | atsižvelgdamas į ES ir JAV susitarimą dėl savitarpio teisinės pagalbos, kuriuo sudaromos galimybės keistis duomenis siekiant užkirsti kelią nuskalstamai veikai ir ją tirti, Konvenciją dėl elektroninių nusikaltimų (CETS Nr. 185), ES ir JAV „Saugaus uosto“ susitarimą (2000/520/EB) (angl. „Safe Harbour Agreement“), taip pat į šiuo metu vykdomą „Saugaus uosto“ sistemos persvarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir JAV susitarimą dėl savitarpio teisinės pagalbos, kuriuo sudaromos galimybės keistis duomenis siekiant užkirsti kelią nuskalstamai veikai ir ją tirti, Konvenciją dėl elektroninių nusikaltimų (CETS Nr. 185), ES ir JAV „Saugaus uosto“ susitarimą (2000/520/EB) (angl. „Safe Harbour Agreement“), taip pat į šiuo metu vykdomą „Saugaus uosto“ sistemos persvarstymą,

| — | atsižvelgdamas į JAV Patriotinį įstatymą ir Užsienio žvalgybos informacijos sekimo aktą (FISA), įskaitant 2008 m. akto, kuriuo iš dalies keičiamas Užsienio žvalgybos informacijos sekimo aktas (FISAA), 702 skirsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JAV Patriotinį įstatymą ir Užsienio žvalgybos informacijos sekimo aktą (FISA), įskaitant 2008 m. akto, kuriuo iš dalies keičiamas Užsienio žvalgybos informacijos sekimo aktas (FISAA), 702 skirsnį,

| — | atsižvelgdamas į vykstančias derybas dėl ES ir JAV bendrojo susitarimo dėl asmens duomenų, kai tie duomenys perduodami ir tvarkomi policijos ir teisminio bendradarbiavimo tikslais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vykstančias derybas dėl ES ir JAV bendrojo susitarimo dėl asmens duomenų, kai tie duomenys perduodami ir tvarkomi policijos ir teisminio bendradarbiavimo tikslais,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl teisės į privatumą ir duomenų apsaugą, visų pirma į savo 2001 m. rugsėjo 5 d. rezoliuciją dėl pasaulinės sistemos, skirtos privačios ir komercinės komunikacijos pasiklausymui (pasiklausymo sistema ECHELON), egzistavimo (1); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl teisės į privatumą ir duomenų apsaugą, visų pirma į savo 2001 m. rugsėjo 5 d. rezoliuciją dėl pasaulinės sistemos, skirtos privačios ir komercinės komunikacijos pasiklausymui (pasiklausymo sistema ECHELON), egzistavimo (1);

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos pirmininko Hermano van Rompuy, Europos Parlamento pirmininko Martino Schulzo, Komisijos pirmininko pavaduotojos ir už teisingumą, pagrindines teises ir pilietybę atsakingos Komisijos narės Viviane Reding ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos pirmininko Hermano van Rompuy, Europos Parlamento pirmininko Martino Schulzo, Komisijos pirmininko pavaduotojos ir už teisingumą, pagrindines teises ir pilietybę atsakingos Komisijos narės Viviane Reding ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi transatlantinė ES ir JAV partnerystė turi būti grindžiama abipusiu pasitikėjimu ir pagarba, lojaliu ir dvišaliu bendradarbiavimu, pagarba pagrindinėms teisėms ir teisinės valstybės principui; |
| --- | --- |

A.

kadangi transatlantinė ES ir JAV partnerystė turi būti grindžiama abipusiu pasitikėjimu ir pagarba, lojaliu ir dvišaliu bendradarbiavimu, pagarba pagrindinėms teisėms ir teisinės valstybės principui;

| B. | kadangi valstybės narės privalo gerbti pagrindines teises ir vertybės, įtvirtintas ES sutarties 2 straipsnyje ir Pagrindinių teisių chartijoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi valstybės narės privalo gerbti pagrindines teises ir vertybės, įtvirtintas ES sutarties 2 straipsnyje ir Pagrindinių teisių chartijoje;

| C. | kadangi šiuo metu kyla abejonių dėl šių principų laikymosi, nes tarptautinėje spaudoje 2013 m. birželio mėn. pasirodę pranešimai atskleidė, kad, naudodamos tokias programas kaip PRISM, JAV valdžios institucijos dideliu mastu gauna ES piliečių asmeninius duomenis tuomet, kai ES piliečiai naudojasi JAV paslaugų internetu teikėjų paslaugomis, ir šiuos duomenis tvarko; |
| --- | --- |

C.

kadangi šiuo metu kyla abejonių dėl šių principų laikymosi, nes tarptautinėje spaudoje 2013 m. birželio mėn. pasirodę pranešimai atskleidė, kad, naudodamos tokias programas kaip PRISM, JAV valdžios institucijos dideliu mastu gauna ES piliečių asmeninius duomenis tuomet, kai ES piliečiai naudojasi JAV paslaugų internetu teikėjų paslaugomis, ir šiuos duomenis tvarko;

| D. | kadangi tokių abejonių kyla ne tik dėl JAV valdžios institucijų veiksmų, bet ir dėl kelių ES valstybių narių veiksmų, kurios, tarptautinės žiniasklaidos duomenimis, bendradarbiavo su PRISM ir kitomis tokiomis programomis arba gaudavo prieigą prie sukurtų duomenų bazių; |
| --- | --- |

D.

kadangi tokių abejonių kyla ne tik dėl JAV valdžios institucijų veiksmų, bet ir dėl kelių ES valstybių narių veiksmų, kurios, tarptautinės žiniasklaidos duomenimis, bendradarbiavo su PRISM ir kitomis tokiomis programomis arba gaudavo prieigą prie sukurtų duomenų bazių;

| E. | be to, kadangi kelios valstybės narės turi į programą PRISM panašias sekimo programas arba svarsto tokių programų diegimo galimybę; |
| --- | --- |

E.

be to, kadangi kelios valstybės narės turi į programą PRISM panašias sekimo programas arba svarsto tokių programų diegimo galimybę;

| F. | kadangi iškelti konkretūs klausimai dėl to, ar JK žvalgybos tarnybos Vyriausybės ryšių centrinės tarnybos (angl. GCHQ), tiesiogiai prisijungiančios prie povandeninių transatlantinių elektroninių ryšių kabelių pagal programą kodiniu pavadinimu „Tempora“, veiksmai atitinka ES teisę; kadangi pranešama, kad kitos valstybės narės naudojasi prieigos prie tarptautinės elektroninės komunikacijos galimybėmis neturėdamos įprasto orderio, o remdamosi specialių teismų sprendimais, dalijasi duomenimis (Švedija) su kitomis šalimis ir gali didinti sekimo pajėgumus (Nyderlandai, Vokietija); kadangi kitose valstybėse narėse išreikštas susirūpinimas dėl slaptųjų tarnybų įgaliojimų vykdyti pasiklausymą (Lenkiją); |
| --- | --- |

F.

kadangi iškelti konkretūs klausimai dėl to, ar JK žvalgybos tarnybos Vyriausybės ryšių centrinės tarnybos (angl. GCHQ), tiesiogiai prisijungiančios prie povandeninių transatlantinių elektroninių ryšių kabelių pagal programą kodiniu pavadinimu „Tempora“, veiksmai atitinka ES teisę; kadangi pranešama, kad kitos valstybės narės naudojasi prieigos prie tarptautinės elektroninės komunikacijos galimybėmis neturėdamos įprasto orderio, o remdamosi specialių teismų sprendimais, dalijasi duomenimis (Švedija) su kitomis šalimis ir gali didinti sekimo pajėgumus (Nyderlandai, Vokietija); kadangi kitose valstybėse narėse išreikštas susirūpinimas dėl slaptųjų tarnybų įgaliojimų vykdyti pasiklausymą (Lenkiją);

| G. | kadangi yra duomenų, jog JAV sekė ir šnipinėjo ES institucijas ir ES ir valstybių narių ambasadas ir atstovybes; |
| --- | --- |

G.

kadangi yra duomenų, jog JAV sekė ir šnipinėjo ES institucijas ir ES ir valstybių narių ambasadas ir atstovybes;

| H. | kadangi Komisijos narė V. Reding parašė laišką JAV generaliniam prokurorui Ericui Holderiui ir perdavė europiečių susirūpinimą bei paprašė pateikti paaiškinimus dėl programos PRISM ir kitų panašių su duomenų rinkimu ir jų ieškojimu susijusių programų, taip pat dėl teisės aktų, pagal kuriuos tokios programos gali būti leidžiamos; kadangi kol kas dar nėra gautas išsamus JAV valdžios institucijų atsakymas, nepaisant diskusijų, kurios vyko per ES ir JAV teisingumo ministrų susitikimą Dubline 2013 m. birželio 14 d.; |
| --- | --- |

H.

kadangi Komisijos narė V. Reding parašė laišką JAV generaliniam prokurorui Ericui Holderiui ir perdavė europiečių susirūpinimą bei paprašė pateikti paaiškinimus dėl programos PRISM ir kitų panašių su duomenų rinkimu ir jų ieškojimu susijusių programų, taip pat dėl teisės aktų, pagal kuriuos tokios programos gali būti leidžiamos; kadangi kol kas dar nėra gautas išsamus JAV valdžios institucijų atsakymas, nepaisant diskusijų, kurios vyko per ES ir JAV teisingumo ministrų susitikimą Dubline 2013 m. birželio 14 d.;

| I. | kadangi pagal „Saugaus uosto“ susitarimą valstybės narės ir Komisija privalo užtikrinti asmens duomenų saugumą ir integralumą; kadangi visos su PRISM atveju susijusios bendrovės, kaip pranešama tarptautinėje spaudoje, pasirašė „Saugaus uosto“ susitarimą; kadangi pagal šio susitarimo 3 straipsnio nuostatas, jei susitarimo nuostatų nebūtų laikomasi Komisija privalo nutraukti susitarimą ar laikinai sustabdyti jo galiojimą; |
| --- | --- |

I.

kadangi pagal „Saugaus uosto“ susitarimą valstybės narės ir Komisija privalo užtikrinti asmens duomenų saugumą ir integralumą; kadangi visos su PRISM atveju susijusios bendrovės, kaip pranešama tarptautinėje spaudoje, pasirašė „Saugaus uosto“ susitarimą; kadangi pagal šio susitarimo 3 straipsnio nuostatas, jei susitarimo nuostatų nebūtų laikomasi Komisija privalo nutraukti susitarimą ar laikinai sustabdyti jo galiojimą;

| J. | kadangi ES ir JAV susitarime dėl savitarpio teisinės pagalbos, kurį ratifikavo Sąjunga ir JAV Kongresas, nustatyta informacijos rinkimo ir keitimosi ja, pagalbos prašymo ir suteikimo renkant įrodymus vienoje šalyje ir taip padedant kitoje šalyje vykstančiam nusikalstamos veikos tyrimui ar teisminiam nagrinėjimui tvarka; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES ir JAV susitarime dėl savitarpio teisinės pagalbos, kurį ratifikavo Sąjunga ir JAV Kongresas, nustatyta informacijos rinkimo ir keitimosi ja, pagalbos prašymo ir suteikimo renkant įrodymus vienoje šalyje ir taip padedant kitoje šalyje vykstančiam nusikalstamos veikos tyrimui ar teisminiam nagrinėjimui tvarka;

| K. | kadangi būtų patirta nesėkmė, jei minėtieji įtarimai pakenktų pastangoms sudaryti transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimą, kuris rodo įsipareigojimą toliau stiprinti ES ir JAV partnerystę; |
| --- | --- |

K.

kadangi būtų patirta nesėkmė, jei minėtieji įtarimai pakenktų pastangoms sudaryti transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimą, kuris rodo įsipareigojimą toliau stiprinti ES ir JAV partnerystę;

| L. | kadangi Komisijos narė C. Malmström 2013 m. birželio 14 d. pranešė, kad sudaroma transatlantinė ekspertų grupė; |
| --- | --- |

L.

kadangi Komisijos narė C. Malmström 2013 m. birželio 14 d. pranešė, kad sudaroma transatlantinė ekspertų grupė;

| M. | kadangi Komisijos narė V. Reding parašė JK valdžios institucijoms išreikšdama susirūpinimą dėl pranešimų žiniasklaidoje apie programą „Tempora“ ir prašydama pateikti paaiškinimų dėl programos taikymo srities ir veikimo; kadangi JK valdžios institucijos gynė JK vyriausybės ryšių centrinės tarnybos sekimo veiklą ir patvirtino, kad ji vykdoma vadovaujantis griežtomis ir teisėtomis gairėmis; |
| --- | --- |

M.

kadangi Komisijos narė V. Reding parašė JK valdžios institucijoms išreikšdama susirūpinimą dėl pranešimų žiniasklaidoje apie programą „Tempora“ ir prašydama pateikti paaiškinimų dėl programos taikymo srities ir veikimo; kadangi JK valdžios institucijos gynė JK vyriausybės ryšių centrinės tarnybos sekimo veiklą ir patvirtino, kad ji vykdoma vadovaujantis griežtomis ir teisėtomis gairėmis;

| N. | kadangi ES lygmeniu vykdoma duomenų apsaugos reforma persvarstant Direktyvą 95/46/EB ir keičiant ją pasiūlytu bendruoju Duomenų apsaugos reglamentu ir Duomenų apsaugos direktyva dėl asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba bausmių vykdymo tikslais ir laisvo tokių duomenų judėjimo; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES lygmeniu vykdoma duomenų apsaugos reforma persvarstant Direktyvą 95/46/EB ir keičiant ją pasiūlytu bendruoju Duomenų apsaugos reglamentu ir Duomenų apsaugos direktyva dėl asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn arba bausmių vykdymo tikslais ir laisvo tokių duomenų judėjimo;

| 1. | patvirtindamas nuolatinę paramą transatlantiniams veiksmams kovoje su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, reiškia didelį susirūpinimą dėl programos PRISM ir kitų panašių programų, nes, jei pasitvirtintų iki šiol žinoma informacija, tai būtų sunkus ES piliečių ir gyventojų pagrindinių teisių į privatumą ir duomenų apsaugą, taip pat teisės į privatų ir šeimos gyvenimą, ryšių konfidencialumo, nekaltumo prezumpcijos, saviraiškos laisvės, informacijos laisvės ir laisvės užsiimti verslu pažeidimas; |
| --- | --- |

1.

patvirtindamas nuolatinę paramą transatlantiniams veiksmams kovoje su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, reiškia didelį susirūpinimą dėl programos PRISM ir kitų panašių programų, nes, jei pasitvirtintų iki šiol žinoma informacija, tai būtų sunkus ES piliečių ir gyventojų pagrindinių teisių į privatumą ir duomenų apsaugą, taip pat teisės į privatų ir šeimos gyvenimą, ryšių konfidencialumo, nekaltumo prezumpcijos, saviraiškos laisvės, informacijos laisvės ir laisvės užsiimti verslu pažeidimas;

| 2. | griežtai smerkia ES atstovybių šnipinėjimą, nes, jei pasitvirtintų iki šiol žinoma informacija, tai būtų sunkus Vienos konvencijos dėl diplomatinių santykių pažeidimas ir galėtų pakenkti transatlantiniams santykiams; ragina JAV valdžios institucijas nedelsiant pasiaiškinti šiuo klausimu; |
| --- | --- |

2.

griežtai smerkia ES atstovybių šnipinėjimą, nes, jei pasitvirtintų iki šiol žinoma informacija, tai būtų sunkus Vienos konvencijos dėl diplomatinių santykių pažeidimas ir galėtų pakenkti transatlantiniams santykiams; ragina JAV valdžios institucijas nedelsiant pasiaiškinti šiuo klausimu;

| 3. | ragina JAV valdžios institucijas be nepateisinamo delsimo suteikti ES visą informaciją apie programą PRISM ir kitas panašias su duomenų rinkimu susijusias programas, ypač informaciją apie šių programų teisinį pagrindą, būtinybę ir proporcingumą ir įgyvendintas priemones, skirtas pagrindinėms ES piliečių teisėms apsaugoti, pvz., apimties ir trukmės ribojimo priemones, prieigos sąlygas ir nepriklausomą priežiūrą, kaip numatyta Konvencijoje dėl elektroninių nusikaltimų ir kaip to prašė Komisijos narė V. Reding savo 2013 m. birželio 10 d. laiške generaliniam prokurorui Ericui Holderiui; ragina JAV valdžios institucijas sustabdyti įstatymų ir sekimų programų, kuriuos įgyvendinant pažeidžiama pagrindinė ES piliečių teisė į privatumą ir duomenų apsaugą, nepaisoma ES ir jos valstybių narių suvereniteto bei jurisdikcijos ir pažeidžiama Konvencija dėl elektroninių nusikaltimų, taikymą ir juos persvarstyti; |
| --- | --- |

3.

ragina JAV valdžios institucijas be nepateisinamo delsimo suteikti ES visą informaciją apie programą PRISM ir kitas panašias su duomenų rinkimu susijusias programas, ypač informaciją apie šių programų teisinį pagrindą, būtinybę ir proporcingumą ir įgyvendintas priemones, skirtas pagrindinėms ES piliečių teisėms apsaugoti, pvz., apimties ir trukmės ribojimo priemones, prieigos sąlygas ir nepriklausomą priežiūrą, kaip numatyta Konvencijoje dėl elektroninių nusikaltimų ir kaip to prašė Komisijos narė V. Reding savo 2013 m. birželio 10 d. laiške generaliniam prokurorui Ericui Holderiui; ragina JAV valdžios institucijas sustabdyti įstatymų ir sekimų programų, kuriuos įgyvendinant pažeidžiama pagrindinė ES piliečių teisė į privatumą ir duomenų apsaugą, nepaisoma ES ir jos valstybių narių suvereniteto bei jurisdikcijos ir pažeidžiama Konvencija dėl elektroninių nusikaltimų, taikymą ir juos persvarstyti;

| 4. | ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares vykdant diskusijas ir vedant derybas su JAV politiniu ir ekspertų lygmenimis atkreipti dėmesį į visas jų turimas priemones, kad būtų galima pasiekti minėtų tikslų, įskaitant galimybę sustabdyti susitarimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) ir susitarimo dėl Terorizmo finansavimo sekimo programos (TFSP) galiojimą; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares vykdant diskusijas ir vedant derybas su JAV politiniu ir ekspertų lygmenimis atkreipti dėmesį į visas jų turimas priemones, kad būtų galima pasiekti minėtų tikslų, įskaitant galimybę sustabdyti susitarimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) ir susitarimo dėl Terorizmo finansavimo sekimo programos (TFSP) galiojimą;

| 5. | reikalauja, kad būtų atliktas tinkamas transatlantinės ekspertų grupės, apie kurią pranešė Komisijos narė C. Malmström ir kurioje dalyvaus Parlamento atstovai, patikimumo patikrinimas ir šiai grupei suteikta prieiga prie visų svarbių dokumentų, kad ji galėtų atlikti savo darbą tinkamai ir iki nustatyto termino; be to, reikalauja, kad šioje ekspertų grupėje būtų tinkamai atstovaujama Parlamentui; |
| --- | --- |

5.

reikalauja, kad būtų atliktas tinkamas transatlantinės ekspertų grupės, apie kurią pranešė Komisijos narė C. Malmström ir kurioje dalyvaus Parlamento atstovai, patikimumo patikrinimas ir šiai grupei suteikta prieiga prie visų svarbių dokumentų, kad ji galėtų atlikti savo darbą tinkamai ir iki nustatyto termino; be to, reikalauja, kad šioje ekspertų grupėje būtų tinkamai atstovaujama Parlamentui;

| 6. | ragina Komisiją ir JAV valdžios institucijas nedelsiant atnaujinti derybas dėl bendrojo susitarimo dėl asmens duomenų, kai tie duomenys perduodami ir tvarkomi policijos ir teisminio bendradarbiavimo tikslais; ragina Komisiją per šias derybas užtikrinti, kad susitarimas atitiktų bent šiuos kriterijus:






  a) | suteikti ES piliečiams teisę gauti informaciją apie tai, kad jų duomenys tvarkomi JAV; |
| --- | --- | --- |

6.

ragina Komisiją ir JAV valdžios institucijas nedelsiant atnaujinti derybas dėl bendrojo susitarimo dėl asmens duomenų, kai tie duomenys perduodami ir tvarkomi policijos ir teisminio bendradarbiavimo tikslais; ragina Komisiją per šias derybas užtikrinti, kad susitarimas atitiktų bent šiuos kriterijus:

a)

suteikti ES piliečiams teisę gauti informaciją apie tai, kad jų duomenys tvarkomi JAV;

| b) | užtikrinti ES piliečiams tokias pat galimybes kreiptis į JAV teismų sistemą, kokias turi JAV piliečiai; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti ES piliečiams tokias pat galimybes kreiptis į JAV teismų sistemą, kokias turi JAV piliečiai;

| c) | ypač užtikrinti žalos atlyginimo teisę; |
| --- | --- |

c)

ypač užtikrinti žalos atlyginimo teisę;

| 7. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ES duomenų apsaugos standartams ir deryboms dėl dabartinio duomenų apsaugos paketo nepakenktų transatlantinė prekybos ir investicijų partnerystė su JAV; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją užtikrinti, kad ES duomenų apsaugos standartams ir deryboms dėl dabartinio duomenų apsaugos paketo nepakenktų transatlantinė prekybos ir investicijų partnerystė su JAV;

| 8. | ragina Komisiją atsižvelgiant į naujausią informaciją visapusiškai persvarstyti „Saugaus uosto“ susitarimą pagal Susitarimo 3 straipsnį; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją atsižvelgiant į naujausią informaciją visapusiškai persvarstyti „Saugaus uosto“ susitarimą pagal Susitarimo 3 straipsnį;

| 9. | išreiškia rimtą susirūpinimą dėl atskleistos informacijos apie įtariamas valstybių narių – su JAV nacionalinės saugumo agentūros pagalba ar vienašališkai – vykdomas sekimo programas; ragina valstybes nares ištirti, ar tokios programos suderinamos su ES pirmine ir antrine teise, ypač SESV 16 straipsniu dėl duomenų apsaugos, ir su ES įsipareigojimais pagrindinių teisių srityje, susijusiais su EŽTK ir valstybėms narėms bendromis konstitucinėmis tradicijomis; |
| --- | --- |

9.

išreiškia rimtą susirūpinimą dėl atskleistos informacijos apie įtariamas valstybių narių – su JAV nacionalinės saugumo agentūros pagalba ar vienašališkai – vykdomas sekimo programas; ragina valstybes nares ištirti, ar tokios programos suderinamos su ES pirmine ir antrine teise, ypač SESV 16 straipsniu dėl duomenų apsaugos, ir su ES įsipareigojimais pagrindinių teisių srityje, susijusiais su EŽTK ir valstybėms narėms bendromis konstitucinėmis tradicijomis;

| 10. | pabrėžia, kad visos be išimties Europos Sąjungoje paslaugas teikiančios bendrovės privalo laikytis ES teisės aktų ir yra atsakingos už visus jų pažeidimus; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad visos be išimties Europos Sąjungoje paslaugas teikiančios bendrovės privalo laikytis ES teisės aktų ir yra atsakingos už visus jų pažeidimus;

| 11. | pabrėžia, kad bendrovės, kurios priklauso trečiųjų šalių jurisdikcijai, turėtų teikti ES esantiems vartotojams aiškius ir gerai matomus įspėjimus dėl to, kad gavus slaptus nurodymus ar įsakymus jų asmeniniai duomenys gali būti tvarkomi teisėsaugos ir žvalgybos institucijų; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad bendrovės, kurios priklauso trečiųjų šalių jurisdikcijai, turėtų teikti ES esantiems vartotojams aiškius ir gerai matomus įspėjimus dėl to, kad gavus slaptus nurodymus ar įsakymus jų asmeniniai duomenys gali būti tvarkomi teisėsaugos ir žvalgybos institucijų;

| 12. | apgailestauja, kad Komisija išbraukė iš paviešintos Duomenų apsaugos reglamento versijos ankstesnį 42 straipsnį; ragina Komisiją paaiškinti savo sprendimą; ragina Tarybą laikytis Parlamento požiūrio ir vėl įtraukti tokią nuostatą; |
| --- | --- |

12.

apgailestauja, kad Komisija išbraukė iš paviešintos Duomenų apsaugos reglamento versijos ankstesnį 42 straipsnį; ragina Komisiją paaiškinti savo sprendimą; ragina Tarybą laikytis Parlamento požiūrio ir vėl įtraukti tokią nuostatą;

| 13. | pabrėžia, kad demokratinėse ir atvirose valstybėse, kurios vadovaujasi teisinės valstybės principais, piliečiai turi teisę žinoti apie rimtus jų pagrindinių teisių pažeidimus ir juos demaskuoti, be kita ko, ir tuos, kuriuos daro jų pačių vyriausybės; pabrėžia, kad būtina nustatyti procedūras, kurias taikant informatoriai padėtų atskleisti rimtus pagrindinių teisių pažeidimus, ir numatyti tokiems asmenims reikalingą apsaugą, taip ir tarptautiniu lygmeniu; pabrėžia savo nuolatinę paramą tiriamajai žurnalistikai ir žiniasklaidos laisvei; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad demokratinėse ir atvirose valstybėse, kurios vadovaujasi teisinės valstybės principais, piliečiai turi teisę žinoti apie rimtus jų pagrindinių teisių pažeidimus ir juos demaskuoti, be kita ko, ir tuos, kuriuos daro jų pačių vyriausybės; pabrėžia, kad būtina nustatyti procedūras, kurias taikant informatoriai padėtų atskleisti rimtus pagrindinių teisių pažeidimus, ir numatyti tokiems asmenims reikalingą apsaugą, taip ir tarptautiniu lygmeniu; pabrėžia savo nuolatinę paramą tiriamajai žurnalistikai ir žiniasklaidos laisvei;

| 14. | primygtinai ragina Tarybą paspartinti darbą, susijusį su Duomenų apsaugos paketu, ypač su siūloma Duomenų apsaugos direktyva; |
| --- | --- |

14.

primygtinai ragina Tarybą paspartinti darbą, susijusį su Duomenų apsaugos paketu, ypač su siūloma Duomenų apsaugos direktyva;

| 15. | pabrėžia, kad reikia sukurti mišrios parlamentinės ir teisminės kontrolės europietišką ekvivalentą ir žvalgybos tarnybų tyrimų komitetus, kurie šiuo metu egzistuoja tam tikrose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad reikia sukurti mišrios parlamentinės ir teisminės kontrolės europietišką ekvivalentą ir žvalgybos tarnybų tyrimų komitetus, kurie šiuo metu egzistuoja tam tikrose valstybėse narėse;

| 16. | paveda savo Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui nuodugniai išnagrinėti šį klausimą bendradarbiaujant su nacionaliniais parlamentais ir Komisijos suburta ES ir JAV ekspertų grupe ir iki metų pabaigos pateikti ataskaitą, kurioje būtų:






  a) | surinkta visa susijusi informacija ir įrodymai iš JAV ir ES šaltinių (faktų rinkimas); |
| --- | --- | --- |

16.

paveda savo Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui nuodugniai išnagrinėti šį klausimą bendradarbiaujant su nacionaliniais parlamentais ir Komisijos suburta ES ir JAV ekspertų grupe ir iki metų pabaigos pateikti ataskaitą, kurioje būtų:

a)

surinkta visa susijusi informacija ir įrodymai iš JAV ir ES šaltinių (faktų rinkimas);

| b) | ištirta visa įtariama JAV valdžios institucijų ir kai kurių valstybių narių vykdyta stebėjimo veikla (atsakomybės nustatymas); |
| --- | --- |

b)

ištirta visa įtariama JAV valdžios institucijų ir kai kurių valstybių narių vykdyta stebėjimo veikla (atsakomybės nustatymas);

| c) | įvertintas stebėjimo programų poveikis: pagrindinėms ES piliečių teisėms (ypač teisei į pagarbą privačiam gyvenimui ir komunikacijai, saviraiškos laisvei, nekaltumo prezumpcijai ir teisei į veiksmingą teisinę gynybą); faktinei duomenų apsaugai ES ir ES piliečių duomenų apsaugai už ES ribų, visų pirma atkreipiant dėmesį į ES teisės veiksmingumą eksteritorialumo priemonių atžvilgiu; ES saugumui debesijos kompiuterijos eroje; tokių programų papildomai vertei ir proporcingumui kovos su terorizmu atžvilgiu; laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės išorės aspektui (įvertinant sprendimų dėl ES pervedimų į trečiąsias šalis, pvz., atliekamų pagal „Saugaus uosto“ susitarimą, tarptautinius susitarimus ir kitas teisines priemones, kuriose numatyta teisinė pagalba ir bendradarbiavimas, tinkamumo pagrįstumą) (žalos ir rizikos analizė); |
| --- | --- |

c)

įvertintas stebėjimo programų poveikis: pagrindinėms ES piliečių teisėms (ypač teisei į pagarbą privačiam gyvenimui ir komunikacijai, saviraiškos laisvei, nekaltumo prezumpcijai ir teisei į veiksmingą teisinę gynybą); faktinei duomenų apsaugai ES ir ES piliečių duomenų apsaugai už ES ribų, visų pirma atkreipiant dėmesį į ES teisės veiksmingumą eksteritorialumo priemonių atžvilgiu; ES saugumui debesijos kompiuterijos eroje; tokių programų papildomai vertei ir proporcingumui kovos su terorizmu atžvilgiu; laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės išorės aspektui (įvertinant sprendimų dėl ES pervedimų į trečiąsias šalis, pvz., atliekamų pagal „Saugaus uosto“ susitarimą, tarptautinius susitarimus ir kitas teisines priemones, kuriose numatyta teisinė pagalba ir bendradarbiavimas, tinkamumo pagrįstumą) (žalos ir rizikos analizė);

| d) | išnagrinėti tinkamiausi žalos atlyginimo mechanizmai, taikytini įrodytų pažeidimų atvejais (administracinio ir teisminio žalos atlyginimo ir kompensavimo schemos); |
| --- | --- |

d)

išnagrinėti tinkamiausi žalos atlyginimo mechanizmai, taikytini įrodytų pažeidimų atvejais (administracinio ir teisminio žalos atlyginimo ir kompensavimo schemos);

| e) | pateiktos rekomendacijos, kuriomis siekiama užkirsti kelią tolesniems pažeidimams ir užtikrinti patikimą aukšto lygio ES piliečių asmens duomenų apsaugą tinkamomis priemonėmis, visų pirma priimant pilnavertį duomenų apsaugos paketą (politinės rekomendacijos ir teisėkūra); |
| --- | --- |

e)

pateiktos rekomendacijos, kuriomis siekiama užkirsti kelią tolesniems pažeidimams ir užtikrinti patikimą aukšto lygio ES piliečių asmens duomenų apsaugą tinkamomis priemonėmis, visų pirma priimant pilnavertį duomenų apsaugos paketą (politinės rekomendacijos ir teisėkūra);

| f) | pateiktos rekomendacijos, kuriomis siekiama stiprinti IT saugumą ES institucijose, įstaigose ir agentūrose taikant tinkamas ryšių sistemų vidaus saugumo taisykles siekiant užkirsti kelią neleistinai prieigai prie informacijos ir asmens duomenų, ir jų atskleidimui ar praradimui ir reaguoti į šiuos incidentus (reagavimas į saugumo pažeidimus); |
| --- | --- |

f)

pateiktos rekomendacijos, kuriomis siekiama stiprinti IT saugumą ES institucijose, įstaigose ir agentūrose taikant tinkamas ryšių sistemų vidaus saugumo taisykles siekiant užkirsti kelią neleistinai prieigai prie informacijos ir asmens duomenų, ir jų atskleidimui ar praradimui ir reaguoti į šiuos incidentus (reagavimas į saugumo pažeidimus);

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Europos Tarybai, valstybių narių parlamentams, Jungtinių Amerikos Valstijų Prezidentui, JAV Senatui ir Atstovų rūmams bei Jungtinių Amerikos Valstijų valstybės saugumo ir teisingumo sekretoriams. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Europos Tarybai, valstybių narių parlamentams, Jungtinių Amerikos Valstijų Prezidentui, JAV Senatui ir Atstovų rūmams bei Jungtinių Amerikos Valstijų valstybės saugumo ir teisingumo sekretoriams.

---

(1)  OL C 72 E, 2002 3 21, p. 221.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/109 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/109

---

P7_TA(2013)0323

Geresnis 2014 m. Europos Parlamento rinkimų organizavimas

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl geresnio 2014 m. Europos Parlamento rinkimų organizavimo (2013/2102(INI))

(2016/C 075/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 10 straipsnį ir 17 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 10 straipsnį ir 17 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 22 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 22 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį, 12 straipsnio 2 dalį ir 39 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį, 12 straipsnio 2 dalį ir 39 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aktą dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, pridėtą prie 1976 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimo, su pakeitimais (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aktą dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, pridėtą prie 1976 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimo, su pakeitimais (1),

| — | atsižvelgdamas į 11-ąją deklaraciją dėl Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 6 ir 7 dalių, pateikiamą Lisabonos sutarties priede, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 11-ąją deklaraciją dėl Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 6 ir 7 dalių, pateikiamą Lisabonos sutarties priede,

| — | atsižvelgdamas į Direktyvą 93/109/EB ir ją iš dalies keičiančią Direktyvą 2013/1/ES, nustatančią išsamias priemones Sąjungos piliečiams, gyvenantiems valstybėje narėje ir nesantiems šios valstybės piliečiais, naudotis balsavimo teise ir būti kandidatais per Europos Parlamento rinkimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Direktyvą 93/109/EB ir ją iš dalies keičiančią Direktyvą 2013/1/ES, nustatančią išsamias priemones Sąjungos piliečiams, gyvenantiems valstybėje narėje ir nesantiems šios valstybės piliečiais, naudotis balsavimo teise ir būti kandidatais per Europos Parlamento rinkimus,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 12 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Pasirengimas 2014 m. Europos Parlamento rinkimams. Tolesnis demokratiškumo ir sklandumo didinimas“ (COM(2013)0126), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 12 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Pasirengimas 2014 m. Europos Parlamento rinkimams. Tolesnis demokratiškumo ir sklandumo didinimas“ (COM(2013)0126),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 12 d. Komisijos rekomendaciją „Kaip Europos Parlamento rinkimus padaryti dar demokratiškesnius ir sklandesnius“, kurį skirta valstybėms narėms, Europos ir nacionalinėms politinėms partijoms (C(2013)1303), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 12 d. Komisijos rekomendaciją „Kaip Europos Parlamento rinkimus padaryti dar demokratiškesnius ir sklandesnius“, kurį skirta valstybėms narėms, Europos ir nacionalinėms politinėms partijoms (C(2013)1303),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 22 d. savo rezoliuciją dėl 2014 m. Europos Parlamento rinkimų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 22 d. savo rezoliuciją dėl 2014 m. Europos Parlamento rinkimų (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 13 d. savo rezoliuciją dėl Europos Parlamento sudėties atsižvelgiant į 2014 m. vyksiančius Europos Parlamento rinkimus (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 13 d. savo rezoliuciją dėl Europos Parlamento sudėties atsižvelgiant į 2014 m. vyksiančius Europos Parlamento rinkimus (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 41, 48 ir 105 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 41, 48 ir 105 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0219/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0219/2013),

| A. | kadangi susitarta, kad balsavimui skirtos rinkimų dienos turėtų būti 2014 m. gegužės 22–25 d., taigi pirmasis naujojo Parlamento posėdis vyks 2014 m. liepos 1 d.; |
| --- | --- |

A.

kadangi susitarta, kad balsavimui skirtos rinkimų dienos turėtų būti 2014 m. gegužės 22–25 d., taigi pirmasis naujojo Parlamento posėdis vyks 2014 m. liepos 1 d.;

| B. | kadangi piliečiams Sąjungos lygiu yra tiesiogiai atstovaujama Europos Parlamente; |
| --- | --- |

B.

kadangi piliečiams Sąjungos lygiu yra tiesiogiai atstovaujama Europos Parlamente;

| C. | kadangi kiekvienas pilietis turi teisę dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime; |
| --- | --- |

C.

kadangi kiekvienas pilietis turi teisę dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime;

| D. | kadangi politinės partijos Europos lygmeniu yra Europos politinės erdvės veikėjai, kurie prisideda prie Europos politinio sąmoningumo formavimo ir prie Sąjungos piliečių valios raiškos; |
| --- | --- |

D.

kadangi politinės partijos Europos lygmeniu yra Europos politinės erdvės veikėjai, kurie prisideda prie Europos politinio sąmoningumo formavimo ir prie Sąjungos piliečių valios raiškos;

| E. | kadangi 2014 m. Europos Parlamento rinkimai bus pirmieji rinkimai po to, kai įsigaliojo Lisabonos sutartis, kuria labai išplečiamos Europos Parlamento galios, įskaitant jo vaidmenį renkant Komisijos pirmininką, ir kuria atitinkamai numatyta esminė galimybė padidinti minėtųjų rinkimų skaidrumą ir sustiprinti jų europinį aspektą; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2014 m. Europos Parlamento rinkimai bus pirmieji rinkimai po to, kai įsigaliojo Lisabonos sutartis, kuria labai išplečiamos Europos Parlamento galios, įskaitant jo vaidmenį renkant Komisijos pirmininką, ir kuria atitinkamai numatyta esminė galimybė padidinti minėtųjų rinkimų skaidrumą ir sustiprinti jų europinį aspektą;

| F. | kadangi dauguma Europos politinių partijų atrodo pasiruošusios skirti savo kandidatus Komisijos pirmininko pareigoms užimti ir tikisi, kad šie kandidatai atliks vadovaujamą vaidmenį Parlamento rinkimų kampanijos metu, visų pirma asmeniškai pristatydami savo politines programas visose ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

F.

kadangi dauguma Europos politinių partijų atrodo pasiruošusios skirti savo kandidatus Komisijos pirmininko pareigoms užimti ir tikisi, kad šie kandidatai atliks vadovaujamą vaidmenį Parlamento rinkimų kampanijos metu, visų pirma asmeniškai pristatydami savo politines programas visose ES valstybėse narėse;

| G. | kadangi politinių partijų vidaus demokratija ir aukšti atvirumo ir sąžiningumo standartai yra svarbiausias pagrindas didinant visuomenės pasitikėjimą politine sistema; |
| --- | --- |

G.

kadangi politinių partijų vidaus demokratija ir aukšti atvirumo ir sąžiningumo standartai yra svarbiausias pagrindas didinant visuomenės pasitikėjimą politine sistema;

| H. | kadangi siekiant išspręsti dabartinę su valdymu susijusią krizę ES reikia visiško integracijos proceso demokratinio patvirtinimo; |
| --- | --- |

H.

kadangi siekiant išspręsti dabartinę su valdymu susijusią krizę ES reikia visiško integracijos proceso demokratinio patvirtinimo;

| I. | kadangi Sąjungos piliečiai turi aktyvią ir pasyvią rinkimų teisę renkant Europos Parlamentą, jei jie gyvena kitoje valstybėje narėje, negu ta, kurios pilietybę jie turi; |
| --- | --- |

I.

kadangi Sąjungos piliečiai turi aktyvią ir pasyvią rinkimų teisę renkant Europos Parlamentą, jei jie gyvena kitoje valstybėje narėje, negu ta, kurios pilietybę jie turi;

| J. | kadangi rinkimų kampanijų metu ir toliau pagrindinis dėmesys skiriamas nacionaliniams klausimams nustumiant diskusijas konkrečiais Europos Sąjungos klausimais į šalį ir tai turi neigiamos įtakos rinkėjų aktyvumui Europos Parlamento rinkimuose; |
| --- | --- |

J.

kadangi rinkimų kampanijų metu ir toliau pagrindinis dėmesys skiriamas nacionaliniams klausimams nustumiant diskusijas konkrečiais Europos Sąjungos klausimais į šalį ir tai turi neigiamos įtakos rinkėjų aktyvumui Europos Parlamento rinkimuose;

| K. | kadangi galima paskatinti dalyvauti rinkimuose rengiant gyvybingas politines kampanijas, kurių metu politinės partijos ir jų kandidatai kovoja dėl balsų ir vietų remdamiesi alternatyviomis programomis, kuriose dėmesys skiriamas Europos lygmens politikai; |
| --- | --- |

K.

kadangi galima paskatinti dalyvauti rinkimuose rengiant gyvybingas politines kampanijas, kurių metu politinės partijos ir jų kandidatai kovoja dėl balsų ir vietų remdamiesi alternatyviomis programomis, kuriose dėmesys skiriamas Europos lygmens politikai;

| L. | kadangi pakartotinės nuomonių apklausos rodo, kad didžioji rinkėjų dalis balsuotų, jei turėtų daugiau informacijos apie Europos Parlamentą, politines partijas, jų programas ir kandidatus; kadangi todėl visos žiniasklaidos priemonės raginamos rinkimams skirti didžiausią dėmesį; |
| --- | --- |

L.

kadangi pakartotinės nuomonių apklausos rodo, kad didžioji rinkėjų dalis balsuotų, jei turėtų daugiau informacijos apie Europos Parlamentą, politines partijas, jų programas ir kandidatus; kadangi todėl visos žiniasklaidos priemonės raginamos rinkimams skirti didžiausią dėmesį;

| M. | kadangi Europos Komisijos pirmininką renka Parlamentas, remdamasis Europos Vadovų Tarybos, kuri turi atsižvelgti į rinkimų rezultatus ir prieš siūlydama kandidatą (-us) konsultuotis su naujuoju Parlamentu, pasiūlymu; |
| --- | --- |

M.

kadangi Europos Komisijos pirmininką renka Parlamentas, remdamasis Europos Vadovų Tarybos, kuri turi atsižvelgti į rinkimų rezultatus ir prieš siūlydama kandidatą (-us) konsultuotis su naujuoju Parlamentu, pasiūlymu;

| N. | kadangi pagal 11-ąją deklaraciją, pateiktą Lisabonos sutarties priede, išsami Europos Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos konsultacijų Komisijos pirmininko rinkimų klausimu rengimo tvarka gali būti nustatoma tarpusavio susitarimu; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal 11-ąją deklaraciją, pateiktą Lisabonos sutarties priede, išsami Europos Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos konsultacijų Komisijos pirmininko rinkimų klausimu rengimo tvarka gali būti nustatoma tarpusavio susitarimu;

| 1. | ragina politines partijas užtikrinti, kad kandidatų, atrinktų dalyvauti Europos Parlamento rinkimuose, vardai ir pavardės būtų viešai skelbiami likus bent šešioms savaitėms iki balsavimo pradžios; |
| --- | --- |

1.

ragina politines partijas užtikrinti, kad kandidatų, atrinktų dalyvauti Europos Parlamento rinkimuose, vardai ir pavardės būtų viešai skelbiami likus bent šešioms savaitėms iki balsavimo pradžios;

| 2. | tikisi, kad kandidatai, jei bus išrinkti, įsipareigos priimti įgaliojimus eiti Europos Parlamento narių pareigas, nebent būtų paskirti eiti pareigas, dėl kurių neturėtų teisės priimti minėtų įgaliojimų pagal 1976 m. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 7 straipsnį; |
| --- | --- |

2.

tikisi, kad kandidatai, jei bus išrinkti, įsipareigos priimti įgaliojimus eiti Europos Parlamento narių pareigas, nebent būtų paskirti eiti pareigas, dėl kurių neturėtų teisės priimti minėtų įgaliojimų pagal 1976 m. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 7 straipsnį;

| 3. | ragina valstybes nares ir politines partijas skatinti, kad kandidatų sąrašuose būtų daugiau moterų ir, kiek įmanoma, užtikrinti rengiamuose sąrašuose vienodą abiejų lyčių atstovų skaičių; |
| --- | --- |

3.

ragina valstybes nares ir politines partijas skatinti, kad kandidatų sąrašuose būtų daugiau moterų ir, kiek įmanoma, užtikrinti rengiamuose sąrašuose vienodą abiejų lyčių atstovų skaičių;

| 4. | primygtinai ragina valstybes nares ir politines partijas pasirūpinti, kad ant balsavimo biuletenių būtų išspausdinti Europos politinių partijų pavadinimai ir, jei taikytina, tų partijų emblemos; |
| --- | --- |

4.

primygtinai ragina valstybes nares ir politines partijas pasirūpinti, kad ant balsavimo biuletenių būtų išspausdinti Europos politinių partijų pavadinimai ir, jei taikytina, tų partijų emblemos;

| 5. | ragina Europos politines partijas skirti savo kandidatus į Komisijos pirmininko postą likus pakankamai laiko iki rinkimų, kad partijos spėtų parengti plataus masto kampaniją visoje Europoje, kurios dėmesys būtų sutelktas į ES klausimus ir kuri būtų paremta jų pačių programa ir jų siūlomo kandidato į Komisijos pirmininko postą programa; |
| --- | --- |

5.

ragina Europos politines partijas skirti savo kandidatus į Komisijos pirmininko postą likus pakankamai laiko iki rinkimų, kad partijos spėtų parengti plataus masto kampaniją visoje Europoje, kurios dėmesys būtų sutelktas į ES klausimus ir kuri būtų paremta jų pačių programa ir jų siūlomo kandidato į Komisijos pirmininko postą programa;

| 6. | primygtinai ragina, kad visų lygmenų politinės partijos nustatytų demokratines ir skaidrias savo kandidatų į Europos Parlamento narius ir Komisijos pirmininko postą atrankos procedūras; |
| --- | --- |

6.

primygtinai ragina, kad visų lygmenų politinės partijos nustatytų demokratines ir skaidrias savo kandidatų į Europos Parlamento narius ir Komisijos pirmininko postą atrankos procedūras;

| 7. | ragina nacionalines politines partijas informuoti piliečius prieš rinkimų kampaniją ir jos metu apie tai, prie kurios Europos politinės partijos jie prisijungė, ir apie jų pritarimą kandidatui į Komisijos pirmininko postą ir jo politinei programai; |
| --- | --- |

7.

ragina nacionalines politines partijas informuoti piliečius prieš rinkimų kampaniją ir jos metu apie tai, prie kurios Europos politinės partijos jie prisijungė, ir apie jų pritarimą kandidatui į Komisijos pirmininko postą ir jo politinei programai;

| 8. | skatina valstybes nares leisti transliuoti Europos politinių partijų politines laidas; |
| --- | --- |

8.

skatina valstybes nares leisti transliuoti Europos politinių partijų politines laidas;

| 9. | ragina Europos politines partijas rengti kelis kandidatų, paskirtų Komisijos pirmininko pareigoms užimti, viešus debatus; |
| --- | --- |

9.

ragina Europos politines partijas rengti kelis kandidatų, paskirtų Komisijos pirmininko pareigoms užimti, viešus debatus;

| 10. | rekomenduoja valstybėms narėms imtis visų reikiamų veiksmų, kad būtų veiksmingai įgyvendintos susitartos priemonės dėl pagalbos piliečiams, norintiems balsuoti ar kandidatuoti rinkimuose ne savo pilietybės valstybėje narėje; |
| --- | --- |

10.

rekomenduoja valstybėms narėms imtis visų reikiamų veiksmų, kad būtų veiksmingai įgyvendintos susitartos priemonės dėl pagalbos piliečiams, norintiems balsuoti ar kandidatuoti rinkimuose ne savo pilietybės valstybėje narėje;

| 11. | ragina, kad, siekdamos kovoti su mažėjančiu rinkėjų aktyvumu, valstybės narės organizuotų viešąsias kampanijas, kuriomis piliečiai būtų skatinami balsuoti; |
| --- | --- |

11.

ragina, kad, siekdamos kovoti su mažėjančiu rinkėjų aktyvumu, valstybės narės organizuotų viešąsias kampanijas, kuriomis piliečiai būtų skatinami balsuoti;

| 12. | ragina nacionalines politines partijas į savo kandidatų sąrašus įtraukti ne savo pilietybės valstybėje narėje gyvenančius ES piliečius; |
| --- | --- |

12.

ragina nacionalines politines partijas į savo kandidatų sąrašus įtraukti ne savo pilietybės valstybėje narėje gyvenančius ES piliečius;

| 13. | primygtinai ragina, kad, vadovaujantis Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 10 straipsnio 2 dalimi, jokioje valstybėje narėje nebūtų skelbiami oficialūs rezultatai, kol bus baigtas balsavimas valstybėje narėje, kurios rinkėjai balsuoja paskutiniai 2014 m. gegužės 25 d., sekmadienį; |
| --- | --- |

13.

primygtinai ragina, kad, vadovaujantis Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 10 straipsnio 2 dalimi, jokioje valstybėje narėje nebūtų skelbiami oficialūs rezultatai, kol bus baigtas balsavimas valstybėje narėje, kurios rinkėjai balsuoja paskutiniai 2014 m. gegužės 25 d., sekmadienį;

| 14. | siūlo, kad išsami Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos konsultacijų naujo Komisijos pirmininko rinkimų klausimu rengimo tvarka būtų nustatyta tarpusavio susitarimu tinkamu laiku iki rinkimų; |
| --- | --- |

14.

siūlo, kad išsami Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos konsultacijų naujo Komisijos pirmininko rinkimų klausimu rengimo tvarka būtų nustatyta tarpusavio susitarimu tinkamu laiku iki rinkimų;

| 15. | tikisi, kad šio proceso metu pirmiausia bus svarstoma asmens, kurio kandidatūrą į Komisijos pirmininkus pasiūlė daugiausia vietų Parlamente gavusi Europos politinė partija, kandidatūra, atsižvelgiant į kandidato galimybę užtikrinti reikiamą absoliučiąją daugumą Parlamente; |
| --- | --- |

15.

tikisi, kad šio proceso metu pirmiausia bus svarstoma asmens, kurio kandidatūrą į Komisijos pirmininkus pasiūlė daugiausia vietų Parlamente gavusi Europos politinė partija, kandidatūra, atsižvelgiant į kandidato galimybę užtikrinti reikiamą absoliučiąją daugumą Parlamente;

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir Europos politinėms partijoms. |
| --- | --- |

16.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir Europos politinėms partijoms.

---

(1)  Tarybos sprendimas 76/787/EAPB, EEB, Euratomas (OL L 278, 1976 10 8, p. 1) su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 93/81/Euratomas, EAPB, EEB (OL L 33, 1993 2 9, p. 15) ir Tarybos sprendimu 2002/772/EB, Euratomas (OL L 283, 2002 10 21, p. 1).

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0462.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0082.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/111 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/111

---

P7_TA(2013)0324

Ginklų eksportas: Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/CFSP įgyvendinimas

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija „Ginklų eksportas: Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP įgyvendinimas“ (2013/2657(RSP))

(2016/C 075/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendrąją poziciją 2008/944/BUSP, nustatančią bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendrąją poziciją 2008/944/BUSP, nustatančią bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (1),

| — | atsižvelgdamas į šiuo metu Tarybos Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupėje (angl. COARM) vykstantį bendrosios pozicijos persvarstymo procesą remiantis bendrosios pozicijos 15 straipsniu, kuriame nustatyta, kad bendroji pozicija turi būti persvarstoma praėjus trejiems metams po jos priėmimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į šiuo metu Tarybos Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupėje (angl. COARM) vykstantį bendrosios pozicijos persvarstymo procesą remiantis bendrosios pozicijos 15 straipsniu, kuriame nustatyta, kad bendroji pozicija turi būti persvarstoma praėjus trejiems metams po jos priėmimo,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2002/589/BUSP dėl Europos Sąjungos indėlio į kovą su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu, panaikinančius bendruosius veiksmus 1999/34/BUSP (3), ir į ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir nelegalia prekyba jais strategiją, kurią Europos Vadovų Taryba priėmė 2005 m. gruodžio 15–16 d. (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2002/589/BUSP dėl Europos Sąjungos indėlio į kovą su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu, panaikinančius bendruosius veiksmus 1999/34/BUSP (3), ir į ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir nelegalia prekyba jais strategiją, kurią Europos Vadovų Taryba priėmė 2005 m. gruodžio 15–16 d. (4),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupės tryliktąją (5) ir keturioliktąją (6) metines ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupės tryliktąją (5) ir keturioliktąją (6) metines ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų tarptautinę sutartį dėl prekybos ginklais, nustatančią bendrus privalomus pasaulinės prekybos įprastine ginkluote standartus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų tarptautinę sutartį dėl prekybos ginklais, nustatančią bendrus privalomus pasaulinės prekybos įprastine ginkluote standartus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl derybų dėl JT sutarties dėl prekybos ginklais (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl derybų dėl JT sutarties dėl prekybos ginklais (7),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 346 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 346 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi ginklų eksportas gali daryti poveikį ne tik saugumo, bet ir vystymosi politikai, todėl svarbu stiprinti Europos Sąjungos karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolės politiką; |
| --- | --- |

A.

kadangi ginklų eksportas gali daryti poveikį ne tik saugumo, bet ir vystymosi politikai, todėl svarbu stiprinti Europos Sąjungos karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolės politiką;

| B. | kadangi Bendroji pozicija 2008/944/BUSP yra teisiškai privaloma sistema ir joje nustatyti aštuoni kriterijai, kurių nesilaikant eksporto licencija turėtų būti atimama (1–4 kriterijai) arba bent jau svarstoma galimybė ją atimti (5–8 kriterijai); |
| --- | --- |

B.

kadangi Bendroji pozicija 2008/944/BUSP yra teisiškai privaloma sistema ir joje nustatyti aštuoni kriterijai, kurių nesilaikant eksporto licencija turėtų būti atimama (1–4 kriterijai) arba bent jau svarstoma galimybė ją atimti (5–8 kriterijai);

| C. | kadangi pagal bendrosios pozicijos 3 straipsnį aštuoniais kriterijais nustatomi tik būtinieji standartai nedarant poveikio valstybių narių teisei imtis labiau ribojančių ginklų kontrolės priemonių; kadangi pagal šiuos kriterijus sprendimus dėl ginklų eksporto licencijų išdavimo bet kokiu atveju priima atskiros valstybės narės; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal bendrosios pozicijos 3 straipsnį aštuoniais kriterijais nustatomi tik būtinieji standartai nedarant poveikio valstybių narių teisei imtis labiau ribojančių ginklų kontrolės priemonių; kadangi pagal šiuos kriterijus sprendimus dėl ginklų eksporto licencijų išdavimo bet kokiu atveju priima atskiros valstybės narės;

| D. | kadangi bendrosios pozicijos 10 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad valstybės narės prireikus gali atsižvelgti ir į siūlomo eksporto poveikį savo ekonominiams, socialiniams, prekybiniams ir pramoniniams interesams, ir kadangi šie veiksniai neturi daryti poveikio aštuonių kriterijų taikymui; |
| --- | --- |

D.

kadangi bendrosios pozicijos 10 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad valstybės narės prireikus gali atsižvelgti ir į siūlomo eksporto poveikį savo ekonominiams, socialiniams, prekybiniams ir pramoniniams interesams, ir kadangi šie veiksniai neturi daryti poveikio aštuonių kriterijų taikymui;

| E. | kadangi, remiantis Stokholmo tarptautinio taikos tyrimų instituto (SIPRI) duomenimis, ES valstybės narės visos kartu yra antros pagal apimtį ginklų eksportuotojos pasaulyje, labai nedaug atsiliekančios nuo JAV, ir kadangi vis didesnė ginklų dalis tiekiama šalims už ES ribų; |
| --- | --- |

E.

kadangi, remiantis Stokholmo tarptautinio taikos tyrimų instituto (SIPRI) duomenimis, ES valstybės narės visos kartu yra antros pagal apimtį ginklų eksportuotojos pasaulyje, labai nedaug atsiliekančios nuo JAV, ir kadangi vis didesnė ginklų dalis tiekiama šalims už ES ribų;

| F. | kadangi pagrindinės už ES ribų esančios vietos, kurioms skirti valstybių narių parduodami ginklai, yra Artimuosiuose Rytuose, Šiaurės Amerikoje ir Azijoje; kadangi pagrindinės šalys gavėjos yra Saudo Arabija, Jungtinės Amerikos Valstijos ir Jungtiniai Arabų Emyratai; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagrindinės už ES ribų esančios vietos, kurioms skirti valstybių narių parduodami ginklai, yra Artimuosiuose Rytuose, Šiaurės Amerikoje ir Azijoje; kadangi pagrindinės šalys gavėjos yra Saudo Arabija, Jungtinės Amerikos Valstijos ir Jungtiniai Arabų Emyratai;

| G. | kadangi Europos pramonės atstovai mažėjančią paklausą Europos gynybos srityje bando kompensuoti siekdami prieigos prie trečiųjų šalių rinkų ir kadangi šį siekį remia daugelis politikų ir politinių partijų motyvuodamos, kad tai yra indėlis į Europos gynybos pramonės, praktinės technologijų taikymo patirties, tiekimo saugumo ir parengties stiprinimą; kadangi gynybos pramonėje vykdomi tyrimai ir plėtra turi svarbų šalutinį poveikį ir prisideda prie daugelio civilinių taikomųjų programų plėtojimo; |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos pramonės atstovai mažėjančią paklausą Europos gynybos srityje bando kompensuoti siekdami prieigos prie trečiųjų šalių rinkų ir kadangi šį siekį remia daugelis politikų ir politinių partijų motyvuodamos, kad tai yra indėlis į Europos gynybos pramonės, praktinės technologijų taikymo patirties, tiekimo saugumo ir parengties stiprinimą; kadangi gynybos pramonėje vykdomi tyrimai ir plėtra turi svarbų šalutinį poveikį ir prisideda prie daugelio civilinių taikomųjų programų plėtojimo;

| H. | kadangi padaryta didelė pažanga siekiant valstybių narių susitarimo dėl bendrojoje pozicijoje nustatytų aštuonių kriterijų taikymo ir aiškinimo, ypač dėl to, kad Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupė parengė bendrosios pozicijos naudojimosi vadovą, kuriame išsamiai nurodyti geriausios praktikos pavyzdžiai taikant šiuos kriterijus; |
| --- | --- |

H.

kadangi padaryta didelė pažanga siekiant valstybių narių susitarimo dėl bendrojoje pozicijoje nustatytų aštuonių kriterijų taikymo ir aiškinimo, ypač dėl to, kad Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupė parengė bendrosios pozicijos naudojimosi vadovą, kuriame išsamiai nurodyti geriausios praktikos pavyzdžiai taikant šiuos kriterijus;

| 1. | palankiai vertina tai, kad ES turi tokią pasauliniu mastu išskirtinę teisiškai privalomą sistemą, kuria gerinama ginklų eksporto kontrolė, įskaitant kontrolę, susijusią su krizių regionais bei šalimis, kuriose kyla klausimų dėl žmogaus teisių padėties, taip pat, atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Europos ir ne Europos trečiųjų šalių prisijungimą prie ginklų eksporto kontrolės sistemos vadovaujantis bendrąja pozicija; vis dėlto pažymi, kad aštuoni kriterijai ES valstybėse narėse taikomi ir aiškinami nevienodai griežtai; todėl ragina, kad bendroji pozicija ir visi su ja priimti įsipareigojimai būtų aiškinami ir įgyvendinami labiau vienodai ir apgailestauja, kad ES vis dar nėra parengusi bendros ginklų pardavimo trečiosioms šalims politikos; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tai, kad ES turi tokią pasauliniu mastu išskirtinę teisiškai privalomą sistemą, kuria gerinama ginklų eksporto kontrolė, įskaitant kontrolę, susijusią su krizių regionais bei šalimis, kuriose kyla klausimų dėl žmogaus teisių padėties, taip pat, atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Europos ir ne Europos trečiųjų šalių prisijungimą prie ginklų eksporto kontrolės sistemos vadovaujantis bendrąja pozicija; vis dėlto pažymi, kad aštuoni kriterijai ES valstybėse narėse taikomi ir aiškinami nevienodai griežtai; todėl ragina, kad bendroji pozicija ir visi su ja priimti įsipareigojimai būtų aiškinami ir įgyvendinami labiau vienodai ir apgailestauja, kad ES vis dar nėra parengusi bendros ginklų pardavimo trečiosioms šalims politikos;

| 2. | teigia, kad ES bendra užsienio ir saugumo politika ir bendroji pozicija neturėtų viena kitai prieštarauti; mano, jog valstybės narės ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai turi užtikrinti bendrosios pozicijos ir užsienio politikos darną; |
| --- | --- |

2.

teigia, kad ES bendra užsienio ir saugumo politika ir bendroji pozicija neturėtų viena kitai prieštarauti; mano, jog valstybės narės ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai turi užtikrinti bendrosios pozicijos ir užsienio politikos darną;

| 3. | pabrėžia valstybių narių teisę imtis veiksmų vadovaujantis savo nacionaline politika ir tuo pačiu metu visapusiškai laikantis tarptautinių teisės aktų ir susitarimų bei taisyklių ir kriterijų, dėl kurių bendrai susitarta; mano, kad ši atitiktis turi būti kontroliuojama laikantis nacionalinių taisyklių; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia valstybių narių teisę imtis veiksmų vadovaujantis savo nacionaline politika ir tuo pačiu metu visapusiškai laikantis tarptautinių teisės aktų ir susitarimų bei taisyklių ir kriterijų, dėl kurių bendrai susitarta; mano, kad ši atitiktis turi būti kontroliuojama laikantis nacionalinių taisyklių;

| 4. | mano, kad Europos Parlamentas, nacionaliniai parlamentai arba specialūs parlamentiniai organai turi užtikrinti veiksmingą standartų, dėl kurių susitarta bendrojoje pozicijoje, taikymo ir įgyvendinimo nacionaliniu ir ES lygmenimis kontrolę ir skaidrios kontrolės sistemos su atskaitomybe sukūrimą; |
| --- | --- |

4.

mano, kad Europos Parlamentas, nacionaliniai parlamentai arba specialūs parlamentiniai organai turi užtikrinti veiksmingą standartų, dėl kurių susitarta bendrojoje pozicijoje, taikymo ir įgyvendinimo nacionaliniu ir ES lygmenimis kontrolę ir skaidrios kontrolės sistemos su atskaitomybe sukūrimą;

| 5. | laikosi nuomonės, kad naudojimosi vadove turėtų būti naudojama tikslesnė kalba ir palikta mažiau interpretavimo galimybių ir kad prireikus vadovas turėtų būti nuolat atnaujinamas; |
| --- | --- |

5.

laikosi nuomonės, kad naudojimosi vadove turėtų būti naudojama tikslesnė kalba ir palikta mažiau interpretavimo galimybių ir kad prireikus vadovas turėtų būti nuolat atnaujinamas;

| 6. | ragina, prieš pasiūlant naujus kriterijus, geriau taikyti bendrosios pozicijos kriterijus; |
| --- | --- |

6.

ragina, prieš pasiūlant naujus kriterijus, geriau taikyti bendrosios pozicijos kriterijus;

| 7. | pripažįsta, kad ES valstybės narės atlieka darnų ir nuoseklų vaidmenį remdamos tarptautinį privalomų taisyklių, reglamentuojančių tarptautinę prekybą ginklais, nustatymo procesą; primygtinai ragina ES ir valstybes nares savo pastangas sutelkti ties tomis šalimis, kurios dar neprisijungusios prie tarptautinių susitarimų; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta, kad ES valstybės narės atlieka darnų ir nuoseklų vaidmenį remdamos tarptautinį privalomų taisyklių, reglamentuojančių tarptautinę prekybą ginklais, nustatymo procesą; primygtinai ragina ES ir valstybes nares savo pastangas sutelkti ties tomis šalimis, kurios dar neprisijungusios prie tarptautinių susitarimų;

| 8. | pažymi, kad dėl Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupės rengiamų metinių ataskaitų valstybių narių ginklų eksportas tapo skaidresnis; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad dėl atskirose valstybėse narėse taikomų skirtingų duomenų rinkimo ir pateikimo procedūrų gaunami neišsamūs ir nevienodi duomenų rinkiniai; primena valstybėms narėms, kad jos Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupei turi pateikti išsamią metinę informaciją apie savo ginklų pardavimą, kaip sutarta ir nustatyta bendrojoje pozicijoje; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad dėl Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupės rengiamų metinių ataskaitų valstybių narių ginklų eksportas tapo skaidresnis; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad dėl atskirose valstybėse narėse taikomų skirtingų duomenų rinkimo ir pateikimo procedūrų gaunami neišsamūs ir nevienodi duomenų rinkiniai; primena valstybėms narėms, kad jos Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupei turi pateikti išsamią metinę informaciją apie savo ginklų pardavimą, kaip sutarta ir nustatyta bendrojoje pozicijoje;

| 9. | ragina ištirti, kaip bendroji pozicija įgyvendinama nacionalinėse sistemose; mano, kad reikėtų pagerinti Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupės gebėjimus analizuoti ginklų eksporto kontrolę; |
| --- | --- |

9.

ragina ištirti, kaip bendroji pozicija įgyvendinama nacionalinėse sistemose; mano, kad reikėtų pagerinti Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupės gebėjimus analizuoti ginklų eksporto kontrolę;

| 10. | mano, kad bendrąją poziciją reikėtų papildyti nuolat atnaujinamu ir viešai prieinamu sąrašu, kuriame būtų pateikiama informacija apie tai, kokiu mastu eksportas į konkrečias šalis gavėjas suderinamas ar nesuderinamas su aštuoniais kriterijais; |
| --- | --- |

10.

mano, kad bendrąją poziciją reikėtų papildyti nuolat atnaujinamu ir viešai prieinamu sąrašu, kuriame būtų pateikiama informacija apie tai, kokiu mastu eksportas į konkrečias šalis gavėjas suderinamas ar nesuderinamas su aštuoniais kriterijais;

| 11. | laikosi nuomonės, kad turėtų būti nustatyta geresnė reguliaraus valstybių narių keitimosi naujausia informacija apie ginklų pardavimą valstybėms, kurioms anksčiau buvo taikytas embargas, sistema; |
| --- | --- |

11.

laikosi nuomonės, kad turėtų būti nustatyta geresnė reguliaraus valstybių narių keitimosi naujausia informacija apie ginklų pardavimą valstybėms, kurioms anksčiau buvo taikytas embargas, sistema;

| 12. | ragina Parlamente, kartu su metine ataskaita, rengti metines diskusijas apie bendrosios pozicijos įgyvendinimą, kad būtų užtikrinta tinkamo lygio parlamentinė priežiūra ir skaidrumas Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

12.

ragina Parlamente, kartu su metine ataskaita, rengti metines diskusijas apie bendrosios pozicijos įgyvendinimą, kad būtų užtikrinta tinkamo lygio parlamentinė priežiūra ir skaidrumas Europos lygmeniu;

| 13. | palankiai vertina tai, kad remiant Jungtinėms Tautoms sudaryta teisiškai privaloma Sutartis dėl prekybos ginklais tarptautinės prekybos įprastine ginkluote srityje ir taip užtikrinus daugiau skaidrumo ir atskaitomybės sukurta veiksminga tarptautinė ginklų kontrolės sistema ir nustatyti aukščiausio lygio tarptautiniai standartai, todėl dabar pasidarė dar sudėtingiau neatsakingai ir neteisėtai naudoti įprastus ginklus; pripažįsta ES ir jos valstybių narių suderintą ir nuoseklų vaidmenį remiant tarptautinį procesą, kuriuo siekiama nustatyti privalomas taisykles, reglamentuojančias tarptautinę prekybą ginklais; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina tai, kad remiant Jungtinėms Tautoms sudaryta teisiškai privaloma Sutartis dėl prekybos ginklais tarptautinės prekybos įprastine ginkluote srityje ir taip užtikrinus daugiau skaidrumo ir atskaitomybės sukurta veiksminga tarptautinė ginklų kontrolės sistema ir nustatyti aukščiausio lygio tarptautiniai standartai, todėl dabar pasidarė dar sudėtingiau neatsakingai ir neteisėtai naudoti įprastus ginklus; pripažįsta ES ir jos valstybių narių suderintą ir nuoseklų vaidmenį remiant tarptautinį procesą, kuriuo siekiama nustatyti privalomas taisykles, reglamentuojančias tarptautinę prekybą ginklais;

| 14. | pabrėžia, kad svarbu veiksmingai ir patikimai įgyvendinti Sutartį dėl prekybos ginklais, ir skatina valstybes nares savo tarptautines pastangas sutelkti ties veiksmais, kuriais siekiama visuotinio šios sutarties pasirašymo ir ankstyvo įsigaliojimo; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad svarbu veiksmingai ir patikimai įgyvendinti Sutartį dėl prekybos ginklais, ir skatina valstybes nares savo tarptautines pastangas sutelkti ties veiksmais, kuriais siekiama visuotinio šios sutarties pasirašymo ir ankstyvo įsigaliojimo;

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

15.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui.

---

(1)  OL L 335, 2008 12 13, p. 99.

(2)  OL L 146, 2009 6 10, p. 1.

(3)  OL L 191, 2002 7 19, p. 1.

(4)  Europos Sąjungos Taryba, 05319/2006, 2006 1 13.

(5)  OL C 382, 2011 12 30, p. 1.

(6)  OL C 386, 2012 12 14, p. 1.

(7)  P7_TA(2012)0251.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/114 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/114

---

P7_TA(2013)0325

Derybų dėl daugiašalio susitarimo dėl paslaugų pradžia

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl derybų dėl kai kurias PPO šalis apimančio daugiašalio susitarimo dėl paslaugų pradžios (2013/2583(RSP))

(2016/C 075/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnį pranešimą dėl paslaugų, ypač į savo 2008 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl prekybos paslaugomis (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnį pranešimą dėl paslaugų, ypač į savo 2008 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl prekybos paslaugomis (1),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Dohos vystymosi darbotvarkės (DPD) ir Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ateities, ypač į savo 2009 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl Dohos plėtros darbotvarkės (DPD) perspektyvų pasibaigus 7-ajai PPO ministrų konferencijai (2) ir 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl derybų dėl Dohos vystymosi darbotvarkės padėties (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Dohos vystymosi darbotvarkės (DPD) ir Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ateities, ypač į savo 2009 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl Dohos plėtros darbotvarkės (DPD) perspektyvų pasibaigus 7-ajai PPO ministrų konferencijai (2) ir 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl derybų dėl Dohos vystymosi darbotvarkės padėties (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl kliūčių prekybai ir investicijoms (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl kliūčių prekybai ir investicijoms (4),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo Protokolą Nr. 26 dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų ir į Pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo Protokolą Nr. 26 dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų ir į Pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. sausio 1 d. įsigaliojusį Bendrąjį susitarimą dėl prekybos paslaugomis (GATS), atsižvelgdamas į savo 2003 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) Pasaulio prekybos organizacijoje, įskaitant kultūrų įvairovę (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. sausio 1 d. įsigaliojusį Bendrąjį susitarimą dėl prekybos paslaugomis (GATS), atsižvelgdamas į savo 2003 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) Pasaulio prekybos organizacijoje, įskaitant kultūrų įvairovę (5),

| — | atsižvelgdamas į derybų direktyvų dėl kai kurias PPO šalis apimančio daugiašalio susitarimo dėl prekybos paslaugomis projektus, kuriuos Komisija pateikė 2013 m. vasario 15 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į derybų direktyvų dėl kai kurias PPO šalis apimančio daugiašalio susitarimo dėl prekybos paslaugomis projektus, kuriuos Komisija pateikė 2013 m. vasario 15 d.,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“ (6),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Vadovų Tarybai „2012 m. prekybos ir investavimo kliūčių ataskaita“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Vadovų Tarybai „2012 m. prekybos ir investavimo kliūčių ataskaita“ (7),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 21 d. PPO ataskaitą, kurią parengė Prekybos paslaugomis tarybos pirmininkas ambasadorius Fernando de Mateo ir kuri pateikta Prekybos derybų komitetui per specialią sesiją, skirtą deryboms dėl prekybos paslaugomis (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 21 d. PPO ataskaitą, kurią parengė Prekybos paslaugomis tarybos pirmininkas ambasadorius Fernando de Mateo ir kuri pateikta Prekybos derybų komitetui per specialią sesiją, skirtą deryboms dėl prekybos paslaugomis (8),

| — | atsižvelgdamas į „Tikrai gerų susitarimo dėl prekybos paslaugomis draugų“ (angl. Really Good Friends of Services, RGF) grupės pareiškimą, paskelbtą 2012 m. liepos 5 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į „Tikrai gerų susitarimo dėl prekybos paslaugomis draugų“ (angl. Really Good Friends of Services, RGF) grupės pareiškimą, paskelbtą 2012 m. liepos 5 d.,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi paslaugos sudaro beveikt tris ketvirtadalius ES BVP ir užimtumo ir yra būtinos siekiant išlaikyti ir didinti konkurencingumą; |
| --- | --- |

A.

kadangi paslaugos sudaro beveikt tris ketvirtadalius ES BVP ir užimtumo ir yra būtinos siekiant išlaikyti ir didinti konkurencingumą;

| B. | kadangi 2011 m. paslaugos sudarė 28 proc. ES eksporto ir daugiau kaip pusę tiesioginių užsienio investicijų į trečiąsias šalis nuo 2011 m.; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2011 m. paslaugos sudarė 28 proc. ES eksporto ir daugiau kaip pusę tiesioginių užsienio investicijų į trečiąsias šalis nuo 2011 m.;

| C. | kadangi ES svarbi prekybos paslaugomis srityje kaip didžiausia paslaugų eksportuotoja pasaulyje ir jos eksportuojamos paslaugos sudaro 25,65 proc. viso pasaulinio paslaugų eksporto nuo 2011 m.; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES svarbi prekybos paslaugomis srityje kaip didžiausia paslaugų eksportuotoja pasaulyje ir jos eksportuojamos paslaugos sudaro 25,65 proc. viso pasaulinio paslaugų eksporto nuo 2011 m.;

| D. | kadangi visos šalys turi turėti galimybes plėtoti, išlaikyti ir reguliuoti viešąsias visuotinės svarbos paslaugas; |
| --- | --- |

D.

kadangi visos šalys turi turėti galimybes plėtoti, išlaikyti ir reguliuoti viešąsias visuotinės svarbos paslaugas;

| E. | kadangi 129 PPO nariai prisiėmė įsipareigojimus pagal GATS, tačiau dauguma šių šalių neprisiėmė įsipareigojimų visuose sektoriuose; |
| --- | --- |

E.

kadangi 129 PPO nariai prisiėmė įsipareigojimus pagal GATS, tačiau dauguma šių šalių neprisiėmė įsipareigojimų visuose sektoriuose;

| F. | kadangi susidarius dabartinei ekonomikos ir finansų padėčiai kaip niekada ryškiai matomas esminis viešųjų paslaugų vaidmuo Europos Sąjungoje; kadangi tokiose srityse kaip sveikatos priežiūra, vaikų priežiūra ar pagyvenusių žmonių priežiūra, pagalba neįgaliesiems ar socialiniai būstai šios paslaugos piliečiams suteikia būtiniausią socialinės apsaugos sistemą ir padeda skatinti socialinę sanglaudą; kadangi viešosios paslaugos švietimo srityje, mokymo ir įdarbinimo paslaugos atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkę; |
| --- | --- |

F.

kadangi susidarius dabartinei ekonomikos ir finansų padėčiai kaip niekada ryškiai matomas esminis viešųjų paslaugų vaidmuo Europos Sąjungoje; kadangi tokiose srityse kaip sveikatos priežiūra, vaikų priežiūra ar pagyvenusių žmonių priežiūra, pagalba neįgaliesiems ar socialiniai būstai šios paslaugos piliečiams suteikia būtiniausią socialinės apsaugos sistemą ir padeda skatinti socialinę sanglaudą; kadangi viešosios paslaugos švietimo srityje, mokymo ir įdarbinimo paslaugos atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkę;

| G. | kadangi per 6-ąją PPO ministrų konferenciją, vykusią 2005 m. Honkonge, vos 30 šalių pateikė naujų pasiūlymų dėl paslaugų ir kadangi daugiašalės derybos dėl paslaugų nuo 2008 m. liepos mėn. beveik nepasistūmėjo į priekį; |
| --- | --- |

G.

kadangi per 6-ąją PPO ministrų konferenciją, vykusią 2005 m. Honkonge, vos 30 šalių pateikė naujų pasiūlymų dėl paslaugų ir kadangi daugiašalės derybos dėl paslaugų nuo 2008 m. liepos mėn. beveik nepasistūmėjo į priekį;

| H. | kadangi dėl ekonomikos krizės 2008 m. ir 2009 m. pradėtos taikyti naujos protekcionistinės priemonės, kuriomis siekiama apriboti prekybą paslaugomis; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl ekonomikos krizės 2008 m. ir 2009 m. pradėtos taikyti naujos protekcionistinės priemonės, kuriomis siekiama apriboti prekybą paslaugomis;

| I. | kadangi 2012 m. įvyko parengiamosios „Tikrai gerų susitarimo dėl prekybos paslaugomis draugų“ (angl. RGF) grupės derybos dėl Prekybos paslaugomis susitarimo (angl. TISA) formato ir struktūros; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2012 m. įvyko parengiamosios „Tikrai gerų susitarimo dėl prekybos paslaugomis draugų“ (angl. RGF) grupės derybos dėl Prekybos paslaugomis susitarimo (angl. TISA) formato ir struktūros;

| J. | kadangi su ES derasi 21 PPO narė (1) – dauguma iš jų priklauso EBPO – ir jų prekyba paslaugomis sudaro 70 proc. pasaulinės tarpvalstybinės prekybos paslaugomis (neskaitant prekybos paslaugomis ES viduje), taip pat ši prekyba sudaro 58 proc. ES prekybos komercinėmis paslaugomis; kadangi tarp šių derybų šalių nėra BRICS šalių, jokių Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) narių ar Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių; |
| --- | --- |

J.

kadangi su ES derasi 21 PPO narė (1) – dauguma iš jų priklauso EBPO – ir jų prekyba paslaugomis sudaro 70 proc. pasaulinės tarpvalstybinės prekybos paslaugomis (neskaitant prekybos paslaugomis ES viduje), taip pat ši prekyba sudaro 58 proc. ES prekybos komercinėmis paslaugomis; kadangi tarp šių derybų šalių nėra BRICS šalių, jokių Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) narių ar Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių;

| K. | kadangi Komisija pateikė Tarybai derybų direktyvų projektus 2013 m. vasario 15 d. ir 2013 m. kovo 18 d. gavo įgaliojimus dalyvauti TISA derybose; |
| --- | --- |

K.

kadangi Komisija pateikė Tarybai derybų direktyvų projektus 2013 m. vasario 15 d. ir 2013 m. kovo 18 d. gavo įgaliojimus dalyvauti TISA derybose;

| 1. | mano, kad PPO principais grindžiama visas PPO šalis apimanti daugiašalė prekybos sistema yra pati veiksmingiausia priemonė siekiant atviros ir sąžiningos prekybos visame pasaulyje; vis dėlto sutinka, kad dėl aklavietės, į kurią, kaip pripažinta, pateikta per 8-ąją PPO ministrų konferenciją, vykusią 2011 m. gruodžio mėn., reikėjo naujų dvišalių ir daugiašalių iniciatyvų, kurios suteiktų impulsą prekybos deryboms Ženevoje; pabrėžia, jog vis dėlto būtina, kad visos naujos iniciatyvos būtų įtvirtintos PPO sistemoje; |
| --- | --- |

1.

mano, kad PPO principais grindžiama visas PPO šalis apimanti daugiašalė prekybos sistema yra pati veiksmingiausia priemonė siekiant atviros ir sąžiningos prekybos visame pasaulyje; vis dėlto sutinka, kad dėl aklavietės, į kurią, kaip pripažinta, pateikta per 8-ąją PPO ministrų konferenciją, vykusią 2011 m. gruodžio mėn., reikėjo naujų dvišalių ir daugiašalių iniciatyvų, kurios suteiktų impulsą prekybos deryboms Ženevoje; pabrėžia, jog vis dėlto būtina, kad visos naujos iniciatyvos būtų įtvirtintos PPO sistemoje;

| 2. | apgailestauja, kad deryboms dėl prekybos paslaugomis skirta mažai dėmesio nuo Dohos derybų raundo pradžios; pabrėžia, kad paslaugos sudaro XXI amžiaus ekonomikos ir prekybos pagrindą, nes pasaulinių vertės grandinių atsiradimas paremtas paslaugų teikimu; pabrėžia, kad visuotinės svarbos paslaugos svarbios siekiant piliečiams sukurti būtiniausios apsaugos sistemas ir skatinti socialinę sanglaudą savivaldybės, regioniniu, valstybiniu ir ES lygmenimis; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja, kad deryboms dėl prekybos paslaugomis skirta mažai dėmesio nuo Dohos derybų raundo pradžios; pabrėžia, kad paslaugos sudaro XXI amžiaus ekonomikos ir prekybos pagrindą, nes pasaulinių vertės grandinių atsiradimas paremtas paslaugų teikimu; pabrėžia, kad visuotinės svarbos paslaugos svarbios siekiant piliečiams sukurti būtiniausios apsaugos sistemas ir skatinti socialinę sanglaudą savivaldybės, regioniniu, valstybiniu ir ES lygmenimis;

| 3. | apgailestauja, kad PPO narių derybų dėl GATS tvarkaraščiai paseno ir neatspindi tikrojo kliūčių prekybai paslaugomis šiose šalyse lygio, ypač tose šalyse, kuriose buvo savarankiškai įvykdytas didelis liberalizavimas, ir kad liberalizavimas ir drausmė PPO narėms laikantis įsipareigojimų dėl prekybos paslaugomis yra itin skirtingo ir neaiškaus lygio; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja, kad PPO narių derybų dėl GATS tvarkaraščiai paseno ir neatspindi tikrojo kliūčių prekybai paslaugomis šiose šalyse lygio, ypač tose šalyse, kuriose buvo savarankiškai įvykdytas didelis liberalizavimas, ir kad liberalizavimas ir drausmė PPO narėms laikantis įsipareigojimų dėl prekybos paslaugomis yra itin skirtingo ir neaiškaus lygio;

| 4. | džiaugiasi, kad pradėtos derybos dėl TISA, ir ragina ES nuo pat pradžios dalyvauti šiose derybose siekiant remti savo interesus ir ginti savo nuomonę dėl susitarimo formato ir struktūros; mano, kad ES dalyvavimas gali skatinti TISA ir daugiašalės sistemos suderinamumą ir padėti išsaugoti tinkamą derybų proceso parlamentinę kontrolę; |
| --- | --- |

4.

džiaugiasi, kad pradėtos derybos dėl TISA, ir ragina ES nuo pat pradžios dalyvauti šiose derybose siekiant remti savo interesus ir ginti savo nuomonę dėl susitarimo formato ir struktūros; mano, kad ES dalyvavimas gali skatinti TISA ir daugiašalės sistemos suderinamumą ir padėti išsaugoti tinkamą derybų proceso parlamentinę kontrolę;

| 5. | apgailestauja, kad Taryba suteikė įgaliojimus neatsižvelgusi į Parlamento nuomonę; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja, kad Taryba suteikė įgaliojimus neatsižvelgusi į Parlamento nuomonę;

| 6. | primena Komisijai jos pareigą nedelsiant ir visapusiškai informuoti Parlamentą visais derybų etapais (prieš derybų raundus ir po jų); |
| --- | --- |

6.

primena Komisijai jos pareigą nedelsiant ir visapusiškai informuoti Parlamentą visais derybų etapais (prieš derybų raundus ir po jų);

| 7. | ragina Komisiją užtikrinti, kad derybos dėl TISA būtų vykdomos laikantis PPO skaidrumo taisyklių ir kad apie jas būtų laiku bei visapusiškai informuojant pranešta visoms PPO narėms; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją užtikrinti, kad derybos dėl TISA būtų vykdomos laikantis PPO skaidrumo taisyklių ir kad apie jas būtų laiku bei visapusiškai informuojant pranešta visoms PPO narėms;

| 8. | mano, jog dar nepasiekta kritinė masė, kad būsimo TISA susitarimo privalumais galėtų naudotis visos PPO narės, ir kad dėl to GATS sąlyga dėl šalies, kuriai taikomas didžiausio palankumo režimas (2), TISA susitarimui neturėtų būti taikoma; |
| --- | --- |

8.

mano, jog dar nepasiekta kritinė masė, kad būsimo TISA susitarimo privalumais galėtų naudotis visos PPO narės, ir kad dėl to GATS sąlyga dėl šalies, kuriai taikomas didžiausio palankumo režimas (2), TISA susitarimui neturėtų būti taikoma;

| 9. | vis dėlto susirūpinęs pažymi, kad besiderančios šalys neįtraukė besiformuojančių rinkų (išskyrus Turkiją), būtent BRICS šalių, kuriose prekybos paslaugomis ir investicijų į jas augimas didžiausias ir kuriose esama esminių kliūčių, ypač užsienio investicijoms; todėl ragina Kiniją ir kitas naujai susiformavusios rinkos ekonomikos šalis įsitraukti į šias derybas; |
| --- | --- |

9.

vis dėlto susirūpinęs pažymi, kad besiderančios šalys neįtraukė besiformuojančių rinkų (išskyrus Turkiją), būtent BRICS šalių, kuriose prekybos paslaugomis ir investicijų į jas augimas didžiausias ir kuriose esama esminių kliūčių, ypač užsienio investicijoms; todėl ragina Kiniją ir kitas naujai susiformavusios rinkos ekonomikos šalis įsitraukti į šias derybas;

| 10. | mano, kad palikta galimybė kitoms šalims, įskaitant naujai susiformavusios rinkos ekonomikos šalis, tapti šių derybų šalimi neturėtų lemti mažesnių šio susitarimo siekių, nes tik aukšto lygio liberalizavimas ir sutampanti drausmė galėtų įtikinti šias šalis įsitraukti į minėtas derybas; |
| --- | --- |

10.

mano, kad palikta galimybė kitoms šalims, įskaitant naujai susiformavusios rinkos ekonomikos šalis, tapti šių derybų šalimi neturėtų lemti mažesnių šio susitarimo siekių, nes tik aukšto lygio liberalizavimas ir sutampanti drausmė galėtų įtikinti šias šalis įsitraukti į minėtas derybas;

| 11. | rekomenduoja, kad siekiant išlaikyti būsimo TISA susitarimo daugiašališkumo galimybę būtų laikomasi GATS formato ir struktūros, įskaitant teigiamo įsipareigojimų sąrašo sampratą, ir būtų perimtos pagrindinės GATS nustatytos apibrėžtys ir principai drauge su nacionalinio traktavimo, patekimo į rinką ir drausmės taisyklėmis; |
| --- | --- |

11.

rekomenduoja, kad siekiant išlaikyti būsimo TISA susitarimo daugiašališkumo galimybę būtų laikomasi GATS formato ir struktūros, įskaitant teigiamo įsipareigojimų sąrašo sampratą, ir būtų perimtos pagrindinės GATS nustatytos apibrėžtys ir principai drauge su nacionalinio traktavimo, patekimo į rinką ir drausmės taisyklėmis;

| 12. | ragina Komisiją suformuluoti pradinį pasiūlymą, kuris būtų artimas paskutiniam GATS planavimo pasiūlymui, ir derantis dėl patekimo į rinką įsipareigojimų siekti šių tikslų:






  — | užtikrinti vienodesnes sąlygas sumažinant įsipareigojimų pagal GATS disbalansą tarp šalių, sektorių ir režimų; |
| --- | --- | --- |

12.

ragina Komisiją suformuluoti pradinį pasiūlymą, kuris būtų artimas paskutiniam GATS planavimo pasiūlymui, ir derantis dėl patekimo į rinką įsipareigojimų siekti šių tikslų:

—

užtikrinti vienodesnes sąlygas sumažinant įsipareigojimų pagal GATS disbalansą tarp šalių, sektorių ir režimų;

| — | skatinti plataus užmojo aktyviai ginamų ES interesų darbotvarkę, visų pirma susijusią su verslo, IRT, finansinėmis ir teisinėmis, e. prekybos, jūrų ir oro transporto, aplinkos, turizmo ir statybos paslaugomis; ginti ES interesus trečiųjų šalių rinkose ir įtraukti į TISA Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) rizikos ribojimo išlygą, pagal kurią dalyvaujančioms šalims leidžiama savo viduje reguliuoti finansų rinkas ir finansinius produktus rizikos ribojimo tikslais; raginti įtraukti GATS rizikos ribojimo išlygą, taikomą finansinėms paslaugoms, į TISA, kad susitarimo šalys galėtų imtis priemonių dėl rizikos ribojimo priežasčių nepaisydamos kitų TISA nuostatų; |
| --- | --- |

—

skatinti plataus užmojo aktyviai ginamų ES interesų darbotvarkę, visų pirma susijusią su verslo, IRT, finansinėmis ir teisinėmis, e. prekybos, jūrų ir oro transporto, aplinkos, turizmo ir statybos paslaugomis; ginti ES interesus trečiųjų šalių rinkose ir įtraukti į TISA Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) rizikos ribojimo išlygą, pagal kurią dalyvaujančioms šalims leidžiama savo viduje reguliuoti finansų rinkas ir finansinius produktus rizikos ribojimo tikslais; raginti įtraukti GATS rizikos ribojimo išlygą, taikomą finansinėms paslaugoms, į TISA, kad susitarimo šalys galėtų imtis priemonių dėl rizikos ribojimo priežasčių nepaisydamos kitų TISA nuostatų;

| — | ginti aspektus, į kuriuos Europos Sąjunga jautriai reaguoja, susijusius su viešosiomis ir visuotinės svarbos paslaugomis (kaip apibrėžta ES Sutartyse) viešojo lavinimo, visuomenės sveikatos, vandens tiekimo ir atliekų tvarkymo srityse, ir toliau neprisiimant jokių įsipareigojimų, susijusių su audiovizualinėmis ar kultūros paslaugomis, kaip tai daroma pagal GATS ir dvišalius laisvosios prekybos susitarimus (LPS); |
| --- | --- |

—

ginti aspektus, į kuriuos Europos Sąjunga jautriai reaguoja, susijusius su viešosiomis ir visuotinės svarbos paslaugomis (kaip apibrėžta ES Sutartyse) viešojo lavinimo, visuomenės sveikatos, vandens tiekimo ir atliekų tvarkymo srityse, ir toliau neprisiimant jokių įsipareigojimų, susijusių su audiovizualinėmis ar kultūros paslaugomis, kaip tai daroma pagal GATS ir dvišalius laisvosios prekybos susitarimus (LPS);

| — | užkirsti kelią įsipareigojimams ir taisyklėms dėl finansinių paslaugų, kurie prieštarautų naujausioms finansų rinkų ir produktų reguliavimo priemonėms; |
| --- | --- |

—

užkirsti kelią įsipareigojimams ir taisyklėms dėl finansinių paslaugų, kurie prieštarautų naujausioms finansų rinkų ir produktų reguliavimo priemonėms;

| — | laikytis atsargaus požiūrio į pasiūlymus, pateiktus dėl 4 režimo, turint mintyje, kad ES turi aktyviai ginamų interesų aukštos kvalifikacijos darbo jėgos srityje ir kad ES visų pirma turėtų dar kartą patvirtinti pagal TISA susitarimą, kad laikinas fizinių asmenų judėjimas siekiant teikti paslaugas pagal 4 režimą turi neprieštarauti nacionalinėms darbo ir socialinėms teisėms ir kolektyviniams susitarimams, taip pat kad pagal GATS jokiai šaliai neturi būti trukdoma taikyti priemonių, kuriomis siekiama reguliuoti fizinių asmenų atvykimą į jos teritoriją, su sąlyga, kad šios priemonės neanuliuoja naudos, įgyjamos iš šalių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

—

laikytis atsargaus požiūrio į pasiūlymus, pateiktus dėl 4 režimo, turint mintyje, kad ES turi aktyviai ginamų interesų aukštos kvalifikacijos darbo jėgos srityje ir kad ES visų pirma turėtų dar kartą patvirtinti pagal TISA susitarimą, kad laikinas fizinių asmenų judėjimas siekiant teikti paslaugas pagal 4 režimą turi neprieštarauti nacionalinėms darbo ir socialinėms teisėms ir kolektyviniams susitarimams, taip pat kad pagal GATS jokiai šaliai neturi būti trukdoma taikyti priemonių, kuriomis siekiama reguliuoti fizinių asmenų atvykimą į jos teritoriją, su sąlyga, kad šios priemonės neanuliuoja naudos, įgyjamos iš šalių įsipareigojimų;

| — | laikytis neutralumo dėl ūkinės veiklos vykdytojų, kuriems taikomi atitinkami įsipareigojimai, viešojo ar privataus nuosavybės pobūdžio; |
| --- | --- |

—

laikytis neutralumo dėl ūkinės veiklos vykdytojų, kuriems taikomi atitinkami įsipareigojimai, viešojo ar privataus nuosavybės pobūdžio;

| — | užtikrinti, kad bet koks duomenų srautų liberalizavimas visiškai atitiktų acquis communautaire dėl privatumo ir duomenų apsaugos; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad bet koks duomenų srautų liberalizavimas visiškai atitiktų acquis communautaire dėl privatumo ir duomenų apsaugos;

| 13. | pažymi, kad ES jau sudarė dvišalius prekybos susitarimus arba derasi dėl šių susitarimų su kai kuriais derybų dėl TISA partneriais (įskaitant Japoniją ir greitu laiku JAV), kuriuose yra aiškiai suformuluoti skyriai dėl prekybos paslaugomis ir kuriuose geriau atsižvelgiama į su konkrečia šalimi susijusius dvišalius klausimus; mano, kad patekimo į rinką požiūriu šiose derybose ES interesai susiję su kitais partneriais (pvz., Australija, Naująja Zelandija, Meksika, Taivaniu ir Turkija); |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad ES jau sudarė dvišalius prekybos susitarimus arba derasi dėl šių susitarimų su kai kuriais derybų dėl TISA partneriais (įskaitant Japoniją ir greitu laiku JAV), kuriuose yra aiškiai suformuluoti skyriai dėl prekybos paslaugomis ir kuriuose geriau atsižvelgiama į su konkrečia šalimi susijusius dvišalius klausimus; mano, kad patekimo į rinką požiūriu šiose derybose ES interesai susiję su kitais partneriais (pvz., Australija, Naująja Zelandija, Meksika, Taivaniu ir Turkija);

| 14. | pabrėžia, kad įtraukus į derybų grafiką status quo ir negrįžimo principus, turėtų atsirasti galimybė nustatyti tokius šalių įsipareigojimų lygius, kokie yra dabar, ir laipsniškai vėl pradėti derybas; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad įtraukus į derybų grafiką status quo ir negrįžimo principus, turėtų atsirasti galimybė nustatyti tokius šalių įsipareigojimų lygius, kokie yra dabar, ir laipsniškai vėl pradėti derybas;

| 15. | mano, kad TISA susitarime turėtų labiau atsispindėti reguliavimo drausmė, susijusi su skaidrumu, konkurencija, licencijos reikalavimais, taip pat su konkretiems sektoriams skirtais reglamentais, nepaisant šalių teisės priimti tinkamai pagrįstus reglamentus viešosios politikos tikslais (3); |
| --- | --- |

15.

mano, kad TISA susitarime turėtų labiau atsispindėti reguliavimo drausmė, susijusi su skaidrumu, konkurencija, licencijos reikalavimais, taip pat su konkretiems sektoriams skirtais reglamentais, nepaisant šalių teisės priimti tinkamai pagrįstus reglamentus viešosios politikos tikslais (3);

| 16. | mano, kad būtina, jog ES ir jos valstybės narės išlaikytų galimybę išsaugoti ir plėtoti kultūros ir audiovizualinę politiką ir daryti tai pagal savo esamus įstatymus, standartus ir susitarimus; taigi pritaria tam, kad Taryba į derybų įgaliojimus neįtrauktų kultūros ir audiovizualinių paslaugų; |
| --- | --- |

16.

mano, kad būtina, jog ES ir jos valstybės narės išlaikytų galimybę išsaugoti ir plėtoti kultūros ir audiovizualinę politiką ir daryti tai pagal savo esamus įstatymus, standartus ir susitarimus; taigi pritaria tam, kad Taryba į derybų įgaliojimus neįtrauktų kultūros ir audiovizualinių paslaugų;

| 17. | pabrėžia, kad šios derybos – tai galimybė patobulinti viešųjų pirkimų (4) ir subsidijų (5) taisykles paslaugų srityje, dėl kurių vilkinamos derybos dėl GATS; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad šios derybos – tai galimybė patobulinti viešųjų pirkimų (4) ir subsidijų (5) taisykles paslaugų srityje, dėl kurių vilkinamos derybos dėl GATS;

| 18. | mano, kad į TISA susitarimą turėtų būti įtraukta išlyga dėl prisijungimo nuostatos, apibrėžiančios sąlygas ir procedūras, pagal kurias susitarimas būtų taikomas daugiašališkai visoms PPO narėms, ir specialus ginčų sprendimo mechanizmas, nedarant poveikio galimybei pasinaudoti bendru PPO ginčų sprendimo mechanizmu; |
| --- | --- |

18.

mano, kad į TISA susitarimą turėtų būti įtraukta išlyga dėl prisijungimo nuostatos, apibrėžiančios sąlygas ir procedūras, pagal kurias susitarimas būtų taikomas daugiašališkai visoms PPO narėms, ir specialus ginčų sprendimo mechanizmas, nedarant poveikio galimybei pasinaudoti bendru PPO ginčų sprendimo mechanizmu;

| 19. | pažymi, kad ES derybų įgaliojimai buvo pasiūlyti Komisijos ir patvirtinti Tarybos neatlikus jokio poveikio vertinimo; primygtinai ragina Komisiją imtis tolesnių veiksmų, susijusių su jos ketinimu parengti poveikio tvarumui vertinimą, ir daryti tai konsultuojantis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais socialiniais, aplinkos ir kitais klausimais; reikalauja Komisijos paskelbti poveikio tvarumui vertinimą siekiant atsižvelgti į jos išvadas derybose; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad ES derybų įgaliojimai buvo pasiūlyti Komisijos ir patvirtinti Tarybos neatlikus jokio poveikio vertinimo; primygtinai ragina Komisiją imtis tolesnių veiksmų, susijusių su jos ketinimu parengti poveikio tvarumui vertinimą, ir daryti tai konsultuojantis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais socialiniais, aplinkos ir kitais klausimais; reikalauja Komisijos paskelbti poveikio tvarumui vertinimą siekiant atsižvelgti į jos išvadas derybose;

| 20. | mano, kad dviejų metų laikotarpis, per kurį numatyta užbaigti derybas, labai ambicingas; pabrėžia, kad kokybė turėtų būti svarbesnė už laiką, ir primygtinai reikalauja, kad derybos būtų skaidrios ir kad jų metu būtų teikiama pakankamai erdvės ir laiko informuotoms visuomenės ir parlamentinėms diskusijoms; |
| --- | --- |

20.

mano, kad dviejų metų laikotarpis, per kurį numatyta užbaigti derybas, labai ambicingas; pabrėžia, kad kokybė turėtų būti svarbesnė už laiką, ir primygtinai reikalauja, kad derybos būtų skaidrios ir kad jų metu būtų teikiama pakankamai erdvės ir laiko informuotoms visuomenės ir parlamentinėms diskusijoms;

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

21.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 295 E, 2009 12 4, p. 67.

(2)  OL C 286 E, 2010 10 22, p. 1.

(3)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 84.

(4)  OL C 168 E, 2013 6 14, p. 1.

(5)  OL C 61 E, 2004 3 10, p. 289.

(6)  COM(2010)0612.

(7)  COM(2012)0070.

(8)  TN/S/36.

(1)  Australija, Kanada, Čilė, Kinija, Kolumbija, Kosta Rika, Honkongas, Izraelis, Japonija, Korėja, Meksika, Naujoji Zelandija, Norvegija, Pakistanas, Panama, Paragvajus, Peru, Šveicarija, Taivanis, Turkija ir JAV.

(2)  GATS II straipsnis.

(3)  GATS XIV ir XIVa straipsniai.

(4)  GATS XIII straipsnis.

(5)  GATS XV straipsnis.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/118 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/118

---

P7_TA(2013)0326

Norvegijos muito mokesčių, taikomų žemės ūkio produktams, padidėjimas

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Norvegijos muito mokesčių, taikomų žemės ūkio produktams, padidėjimo (2013/2547(RSP))

(2016/C 075/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimo (EEE susitarimas) 19 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimo (EEE susitarimas) 19 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimą pasikeičiant laiškais dėl papildomų prekybos žemės ūkio produktais lengvatų, pasiektą pagal Europos ekonominės erdvės susitarimo 19 straipsnį (dvišalis susitarimas) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimą pasikeičiant laiškais dėl papildomų prekybos žemės ūkio produktais lengvatų, pasiektą pagal Europos ekonominės erdvės susitarimo 19 straipsnį (dvišalis susitarimas) (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. poziciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl papildomų prekybos žemės ūkio produktais lengvatų, pasiekto pagal Europos ekonominės erdvės susitarimo 19 straipsnį, sudarymo projekto (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. poziciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl papildomų prekybos žemės ūkio produktais lengvatų, pasiekto pagal Europos ekonominės erdvės susitarimo 19 straipsnį, sudarymo projekto (2),

| — | atsižvelgdamas į Norvegijos prekybos ir pramonės ministro 2011 m. kovo 9 d. laišką už vidaus rinką ir paslaugas atsakingam Europos Komisijos nariui dėl Bendrosios rinkos akto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Norvegijos prekybos ir pramonės ministro 2011 m. kovo 9 d. laišką už vidaus rinką ir paslaugas atsakingam Europos Komisijos nariui dėl Bendrosios rinkos akto,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 26 d. įvykusio EEE tarybos 38-ojo posėdžio išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 26 d. įvykusio EEE tarybos 38-ojo posėdžio išvadas,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai „Žymus Norvegijos muito mokesčių, taikomų žemės ūkio produktams, padidėjimas“ (O-000048/2013 – B7-0210/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai „Žymus Norvegijos muito mokesčių, taikomų žemės ūkio produktams, padidėjimas“ (O-000048/2013 – B7-0210/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi pagal EEE susitarimo 19 straipsnį susitariančios šalys įsipareigojo toliau dėti pastangas siekdamos palaipsniui liberalizuoti prekybą žemės ūkio produktais; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal EEE susitarimo 19 straipsnį susitariančios šalys įsipareigojo toliau dėti pastangas siekdamos palaipsniui liberalizuoti prekybą žemės ūkio produktais;

| B. | kadangi EEE susitarimu sukuriamas pagrindas tam, kad Norvegija galėtų patekti į vidaus rinką vienodomis sąlygomis, ir kadangi šio susitarimo šalys mano, kad jis yra naudingas abiem šalims; |
| --- | --- |

B.

kadangi EEE susitarimu sukuriamas pagrindas tam, kad Norvegija galėtų patekti į vidaus rinką vienodomis sąlygomis, ir kadangi šio susitarimo šalys mano, kad jis yra naudingas abiem šalims;

| C. | kadangi apskritai ES ir Norvegijos ekonominiai ir politiniai santykiai yra puikūs; kadangi atsirandantys skirtumai tarp partnerių turėtų būti sprendžiami dialogo būdu; |
| --- | --- |

C.

kadangi apskritai ES ir Norvegijos ekonominiai ir politiniai santykiai yra puikūs; kadangi atsirandantys skirtumai tarp partnerių turėtų būti sprendžiami dialogo būdu;

| D. | kadangi 2012 m. sausio mėn. įsigaliojusiu dvišaliu susitarimu atnaujinta lengvatinė, abipusė ir abipusiai naudinga prekybos žemės ūkio produktais, įskaitant mėsos ir pieno produktus, lengvatų teisinė sistema; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2012 m. sausio mėn. įsigaliojusiu dvišaliu susitarimu atnaujinta lengvatinė, abipusė ir abipusiai naudinga prekybos žemės ūkio produktais, įskaitant mėsos ir pieno produktus, lengvatų teisinė sistema;

| E. | kadangi šiuo susitarimu ES ir Norvegijos Karalystė išplėtė abipusį prekybos žemės ūkio produktais liberalizavimą ir suteikė galimybę patekti į rinką nemokant muitų, nustatė tarifines kvotas ir sumažino importo muitus dideliam žemės ūkio produktų skaičiui; |
| --- | --- |

E.

kadangi šiuo susitarimu ES ir Norvegijos Karalystė išplėtė abipusį prekybos žemės ūkio produktais liberalizavimą ir suteikė galimybę patekti į rinką nemokant muitų, nustatė tarifines kvotas ir sumažino importo muitus dideliam žemės ūkio produktų skaičiui;

| F. | kadangi nuo 2013 m. sausio 1 d. Europos tam tikros rūšies sūrio, ėrienos ir jautienos eksportuotojai Norvegijos rinkoje turi mokėti atitinkamai 277 %, 429 % ir 344 % ad valorem muitus; kadangi prieš pradedant taikyti minėtą priemonę buvo nustatytas naujas 72 % importo muitas hortenzijoms (lot. hydrangea); |
| --- | --- |

F.

kadangi nuo 2013 m. sausio 1 d. Europos tam tikros rūšies sūrio, ėrienos ir jautienos eksportuotojai Norvegijos rinkoje turi mokėti atitinkamai 277 %, 429 % ir 344 % ad valorem muitus; kadangi prieš pradedant taikyti minėtą priemonę buvo nustatytas naujas 72 % importo muitas hortenzijoms (lot. hydrangea);

| G. | kadangi šios priemonės, nors jas leidžiama nustatyti pagal Norvegijai taikomas PPO plano nuostatas, prieštarauja dvišalio susitarimo nuostatoms ir dvasiai, ypač jo 10 straipsniui, kuriame nurodoma, kad susitarimo šalys imsis žingsnių, kad užtikrintų, jog nuolaidoms, kurias jos suteikia viena kitai, nekeltų pavojaus kitos ribojamosios importo priemonės; |
| --- | --- |

G.

kadangi šios priemonės, nors jas leidžiama nustatyti pagal Norvegijai taikomas PPO plano nuostatas, prieštarauja dvišalio susitarimo nuostatoms ir dvasiai, ypač jo 10 straipsniui, kuriame nurodoma, kad susitarimo šalys imsis žingsnių, kad užtikrintų, jog nuolaidoms, kurias jos suteikia viena kitai, nekeltų pavojaus kitos ribojamosios importo priemonės;

| H. | kadangi atsižvelgiant į ekonomikos augimo, užimtumo ir infliacijos rodiklius pasaulinė ekonomikos ir finansų krizė nepadarė jokio neigiamo poveikio Norvegijos ekonomikai; |
| --- | --- |

H.

kadangi atsižvelgiant į ekonomikos augimo, užimtumo ir infliacijos rodiklius pasaulinė ekonomikos ir finansų krizė nepadarė jokio neigiamo poveikio Norvegijos ekonomikai;

| 1. | apgailestauja dėl neseniai Norvegijos vyriausybės nustatytų priemonių, kurias traktuoja kaip protekcionistines ir prekybą ribojančias bei aiškiai prieštaraujančias dvišalio susitarimo nuostatoms ir dvasiai; |
| --- | --- |

1.

apgailestauja dėl neseniai Norvegijos vyriausybės nustatytų priemonių, kurias traktuoja kaip protekcionistines ir prekybą ribojančias bei aiškiai prieštaraujančias dvišalio susitarimo nuostatoms ir dvasiai;

| 2. | pabrėžia, kad Norvegijos vyriausybė šias priemones pasiūlė iš anksto nepasikonsultavusi su ES institucijomis – tokios konsultacijos būtų buvusios tinkamos, atsižvelgiant į stiprius ES ir Norvegijos dvišalius santykius; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad Norvegijos vyriausybė šias priemones pasiūlė iš anksto nepasikonsultavusi su ES institucijomis – tokios konsultacijos būtų buvusios tinkamos, atsižvelgiant į stiprius ES ir Norvegijos dvišalius santykius;

| 3. | abejoja dėl to, kokia ekonomine logika grindžiamos šios priemonės, kurios galėtų sumažinti prekybos apimtį, ir dėl to nukentėtų visos šalys, ypač Norvegijos vartotojai, o ilguoju laikotarpiu – ir Norvegijos ūkininkai; ragina Komisiją įvertinti galimas neigiamas pasekmes ES eksportuotojams ir ūkininkams, kurias lemtų didesni muito mokesčiai; |
| --- | --- |

3.

abejoja dėl to, kokia ekonomine logika grindžiamos šios priemonės, kurios galėtų sumažinti prekybos apimtį, ir dėl to nukentėtų visos šalys, ypač Norvegijos vartotojai, o ilguoju laikotarpiu – ir Norvegijos ūkininkai; ragina Komisiją įvertinti galimas neigiamas pasekmes ES eksportuotojams ir ūkininkams, kurias lemtų didesni muito mokesčiai;

| 4. | ragina Norvegijos vyriausybę ir parlamentą atšaukti šias priemones; |
| --- | --- |

4.

ragina Norvegijos vyriausybę ir parlamentą atšaukti šias priemones;

| 5. | ragina Norvegijos vyriausybę ir Komisiją atsižvelgti į plataus užmojo priemones, kurių neseniai ėmėsi Islandija siekdama liberalizuoti savo prekybą žemės ūkio produktais su Sąjunga; ragina Norvegijos vyriausybę sekti Islandijos pavyzdžiu; |
| --- | --- |

5.

ragina Norvegijos vyriausybę ir Komisiją atsižvelgti į plataus užmojo priemones, kurių neseniai ėmėsi Islandija siekdama liberalizuoti savo prekybą žemės ūkio produktais su Sąjunga; ragina Norvegijos vyriausybę sekti Islandijos pavyzdžiu;

| 6. | ragina Norvegijos vyriausybę pritarti tam, kad būtų persvarstytas EEE susitarimo protokolas Nr. 3 dėl prekybos perdirbtais žemės ūkio produktais siekiant įvertinti, ar šiems produktams taikomi muitai yra teisingi ir pagrįsti; |
| --- | --- |

6.

ragina Norvegijos vyriausybę pritarti tam, kad būtų persvarstytas EEE susitarimo protokolas Nr. 3 dėl prekybos perdirbtais žemės ūkio produktais siekiant įvertinti, ar šiems produktams taikomi muitai yra teisingi ir pagrįsti;

| 7. | ragina Komisiją nedelsiant pradėti

  tęsti
  derybas su Norvegijos valdžios institucijomis ir siekti abiems šalims priimtino sprendimo dėl žemės ūkio produktų importo ir (arba) eksporto; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją nedelsiant pradėti

  tęsti
  derybas su Norvegijos valdžios institucijomis ir siekti abiems šalims priimtino sprendimo dėl žemės ūkio produktų importo ir (arba) eksporto;

| 8. | prašo Komisijos nurodyti priemones, kurių ji ketina imtis tuo atveju, jei Norvegija atsisakytų atšaukti savo sprendimą, ypač siekiant išsaugoti darbo vietas ir gamybos apimtį Sąjungos žemės ūkio sektoriuje, jei kiltų poreikis tai daryti; |
| --- | --- |

8.

prašo Komisijos nurodyti priemones, kurių ji ketina imtis tuo atveju, jei Norvegija atsisakytų atšaukti savo sprendimą, ypač siekiant išsaugoti darbo vietas ir gamybos apimtį Sąjungos žemės ūkio sektoriuje, jei kiltų poreikis tai daryti;

| 9. | ragina Komisiją svarstyti galimybę pasiūlyti tolesnius veiksmus tuo atveju, jeigu bus nepakankamai bendradarbiaujama siekiant atšaukti minėtas priemones; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją svarstyti galimybę pasiūlyti tolesnius veiksmus tuo atveju, jeigu bus nepakankamai bendradarbiaujama siekiant atšaukti minėtas priemones;

| 10. | primena aiškų Norvegijos įsipareigojimą vidaus rinkai, ypač atsižvelgiant į naujausias iniciatyvas, kaip antai I ir II bendrosios rinkos aktai; atkreipia dėmesį į tai, kad Norvegijos vyriausybė pati pripažino, jog veiksminga bendroji rinka – tai būsimo ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo pagrindas ir kad esama krizė neturėtų būti naudojama kaip dingstis pradėti taikyti protekcionistines ir prekybą iškraipančias priemones; |
| --- | --- |

10.

primena aiškų Norvegijos įsipareigojimą vidaus rinkai, ypač atsižvelgiant į naujausias iniciatyvas, kaip antai I ir II bendrosios rinkos aktai; atkreipia dėmesį į tai, kad Norvegijos vyriausybė pati pripažino, jog veiksminga bendroji rinka – tai būsimo ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo pagrindas ir kad esama krizė neturėtų būti naudojama kaip dingstis pradėti taikyti protekcionistines ir prekybą iškraipančias priemones;

| 11. | reiškia viltį, kad Norvegija ir toliau bus neatskiriama vidaus rinkos dalis ir nesiims tolesnių dezintegracijos ir vienašalių priemonių; |
| --- | --- |

11.

reiškia viltį, kad Norvegija ir toliau bus neatskiriama vidaus rinkos dalis ir nesiims tolesnių dezintegracijos ir vienašalių priemonių;

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Norvegijos vyriausybei ir parlamentui bei Europos ekonominės erdvės institucijoms. |
| --- | --- |

12.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Norvegijos vyriausybei ir parlamentui bei Europos ekonominės erdvės institucijoms.

---

(1)  OL L 327, 2011 12 9, p. 2.

(2)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 168.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/120 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/120

---

P7_TA(2013)0327

Bendrosios skaitmeninės rinkos kūrimo užbaigimas

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrosios skaitmeninės rinkos kūrimo užbaigimo (2013/2655(RSP))

(2016/C 075/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 3 straipsnio 3 dalį ir 6 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 3 straipsnio 3 dalį ir 6 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9, 12, 14, 26 straipsnius, 114 straipsnio 3 dalį ir 169 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9, 12, 14, 26 straipsnius, 114 straipsnio 3 dalį ir 169 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto ataskaitą „Nauja Europos vartotojų politikos darbotvarkė“, kuri buvo priimta 2013 m. balandžio 25 d. (A7–0163/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto ataskaitą „Nauja Europos vartotojų politikos darbotvarkė“, kuri buvo priimta 2013 m. balandžio 25 d. (A7–0163/2013),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 23 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Elektroninės prekybos veiksmų planas 2012–2015 m. Dabartinė padėtis (2013 m.)“ (SWD(2013)0153), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 23 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Elektroninės prekybos veiksmų planas 2012–2015 m. Dabartinė padėtis (2013 m.)“ (SWD(2013)0153),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2013 m. vasario 18 d. vidaus rinkos rezultatų suvestinę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2013 m. vasario 18 d. vidaus rinkos rezultatų suvestinę,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 7 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Vartotojų rinkų rezultatų suvestinė. Kaip priversti rinkas veikti vartotojų naudai“ Aštuntojo leidimo 2 dalis. 2012 m. lapkritis. (SWD(2012)0432), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 7 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Vartotojų rinkų rezultatų suvestinė. Kaip priversti rinkas veikti vartotojų naudai“ Aštuntojo leidimo 2 dalis. 2012 m. lapkritis. (SWD(2012)0432),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 18 d. Komisijos komunikatą „Dėl turinio bendrojoje skaitmeninėje rinkoje“ (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 18 d. Komisijos komunikatą „Dėl turinio bendrojoje skaitmeninėje rinkoje“ (COM(2012)0789),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 18 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Susitarimo memorandumo dėl suklastotų prekių pardavimo internetu veikimo (COM(2013)0209), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 18 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Susitarimo memorandumo dėl suklastotų prekių pardavimo internetu veikimo (COM(2013)0209),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl bendrosios skaitmeninės rinkos kūrimo užbaigimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl bendrosios skaitmeninės rinkos kūrimo užbaigimo (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 6 d. rezoliucijas dėl bendrosios rinkos Europos gyventojams (2), dėl bendrosios rinkos siekiant skatinti verslą ir augimą (3) ir dėl valdymo ir partnerystės bendrojoje rinkoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 6 d. rezoliucijas dėl bendrosios rinkos Europos gyventojams (2), dėl bendrosios rinkos siekiant skatinti verslą ir augimą (3) ir dėl valdymo ir partnerystės bendrojoje rinkoje (4),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 27 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos. 50 pasiūlymų, kaip pagerinti bendrą darbą, verslą ir prekybą“ (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 27 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos. 50 pasiūlymų, kaip pagerinti bendrą darbą, verslą ir prekybą“ (COM(2010)0608),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „II bendrosios rinkos aktas“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „II bendrosios rinkos aktas“ (COM(2012)0573),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti“ (COM(2011)0206),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 4 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje (COM(2012)0238), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 4 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje (COM(2012)0238),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl pažeidžiamų vartotojų teisių stiprinimo strategijos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl pažeidžiamų vartotojų teisių stiprinimo strategijos (5),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos vartotojų darbotvarkė pasitikėjimui ir ekonomikos augimui skatinti“ (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos vartotojų darbotvarkė pasitikėjimui ir ekonomikos augimui skatinti“ (COM(2012)0225),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 2 d. Komisijos komunikatą „Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto“ (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 2 d. Komisijos komunikatą „Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto“ (COM(2012)0196),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 20 d. Komisijos komunikatą „Elektroninių viešųjų pirkimų strategija“ (COM(2012)0179), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 20 d. Komisijos komunikatą „Elektroninių viešųjų pirkimų strategija“ (COM(2012)0179),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 25 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 25 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (COM(2012)0011),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 29 d. Komisijos žaliąją knygą „Integruota siuntinių pristatymo rinka ES e. prekybos augimui paskatinti“ (COM(2012)0698), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 29 d. Komisijos žaliąją knygą „Integruota siuntinių pristatymo rinka ES e. prekybos augimui paskatinti“ (COM(2012)0698),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 11 d. Komisijos komunikatą „Darni sistema, kuria siekiama padidinti pasitikėjimą bendrąja skaitmenine elektroninės prekybos ir internetu teikiamų paslaugų rinka“ (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 11 d. Komisijos komunikatą „Darni sistema, kuria siekiama padidinti pasitikėjimą bendrąja skaitmenine elektroninės prekybos ir internetu teikiamų paslaugų rinka“ (COM(2011)0942),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl naujos vartotojų reikalų politikos strategijos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl naujos vartotojų reikalų politikos strategijos (6),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/83/ES dėl vartotojų teisių, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 93/13/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/44/EB bei panaikinama Tarybos direktyva 85/577/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/7/EB (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/83/ES dėl vartotojų teisių, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 93/13/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/44/EB bei panaikinama Tarybos direktyva 85/577/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/7/EB (7),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 9 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Vartotojų programos 2014–2020 m. (COM(2011)0707) ir kartu su juo priimtus dokumentus (SEC(2011)1320 ir SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 9 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Vartotojų programos 2014–2020 m. (COM(2011)0707) ir kartu su juo priimtus dokumentus (SEC(2011)1320 ir SEC(2011)1321),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 3 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių prieinamumo (COM(2012)0721), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 3 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių prieinamumo (COM(2012)0721),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl neįgalių žmonių judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategiją dėl negalios (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl neįgalių žmonių judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategiją dėl negalios (8),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 7 d. pasiūlymą dėl direktyvos dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 7 d. pasiūlymą dėl direktyvos dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (COM(2013)0048),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 7 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą „Europos Sąjungos kibernetinio saugumo strategija. Atvira, saugi ir patikima kibernetinė erdvė“ (JOIN(2013)1); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 7 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą „Europos Sąjungos kibernetinio saugumo strategija. Atvira, saugi ir patikima kibernetinė erdvė“ (JOIN(2013)1);

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 27 d. Komisijos komunikatą „Nuotolinės kompiuterijos galimybių naudojimas Europoje“ (COM(2012)0529), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 27 d. Komisijos komunikatą „Nuotolinės kompiuterijos galimybių naudojimas Europoje“ (COM(2012)0529),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 14 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 14 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė (COM(2011)0665),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl reklamos poveikio vartotojų elgsenai (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl reklamos poveikio vartotojų elgsenai (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 21 d. rezoliuciją dėl elektroninės prekybos vidaus rinkos kūrimo užbaigimo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 21 d. rezoliuciją dėl elektroninės prekybos vidaus rinkos kūrimo užbaigimo (10),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 13 d. Tarybos direktyvą 2010/45/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatos dėl sąskaitų faktūrų išrašymo taisyklių (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 13 d. Tarybos direktyvą 2010/45/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatos dėl sąskaitų faktūrų išrašymo taisyklių (11),

| — | atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo sprendimus Google (sujungtos bylos C-236/08 – C-238/08, 2010 m. kovo 23 d. sprendimas) ir BergSpechte (byla C-278/08, 2010 m. kovo 25 d. sprendimas) bylose, kuriuose sąvoka „pakankamai informuotas, protingai pastabus interneto vartotojas“ apibūdinamas standartinis interneto vartotojas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo sprendimus Google (sujungtos bylos C-236/08 – C-238/08, 2010 m. kovo 23 d. sprendimas) ir BergSpechte (byla C-278/08, 2010 m. kovo 25 d. sprendimas) bylose, kuriuose sąvoka „pakankamai informuotas, protingai pastabus interneto vartotojas“ apibūdinamas standartinis interneto vartotojas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (12),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 9 d. M. Monti ataskaitą dėl naujos bendrosios rinkos strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 9 d. M. Monti ataskaitą dėl naujos bendrosios rinkos strategijos,

| — | atsižvelgdamas į analitinę ataskaitą „Požiūris į tarpvalstybinę prekybą ir vartotojų apsaugą“, kurią Komisija paskelbė 2010 m. kovo mėn. (greitasis Eurobarometro tyrimas Nr. 282), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į analitinę ataskaitą „Požiūris į tarpvalstybinę prekybą ir vartotojų apsaugą“, kurią Komisija paskelbė 2010 m. kovo mėn. (greitasis Eurobarometro tyrimas Nr. 282),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Sveikatos ir vartotojų reikalų generalinio direktorato užsakymu atliktą ir 2009 m. spalio 20 d. paskelbtą agentūros „YouGovPsychonomics“ tyrimą „Tarpvalstybinės elektroninės prekybos ES įvertinimas kontrolinių pirkimų būdu“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Sveikatos ir vartotojų reikalų generalinio direktorato užsakymu atliktą ir 2009 m. spalio 20 d. paskelbtą agentūros „YouGovPsychonomics“ tyrimą „Tarpvalstybinės elektroninės prekybos ES įvertinimas kontrolinių pirkimų būdu“,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą dėl vartotojų acquis vykdymo (COM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą dėl vartotojų acquis vykdymo (COM(2009)0330),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 2 d. Komisijos ataskaitą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo („Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje“) taikymo (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 2 d. Komisijos ataskaitą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo („Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje“) taikymo (COM(2009)0336),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. sausio 13 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje ir Direktyvos 2006/114/EB dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos perkėlimo, įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. sausio 13 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje ir Direktyvos 2006/114/EB dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos perkėlimo, įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo (13),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (14),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi siekiant sukurti konkurencingą ir dinamišką žiniomis paremtą ES ekonomiką, kuri būtų naudinga ir piliečiams, ir verslo įmonėms, itin svarbu atskleisti visą bendrosios skaitmeninės rinkos potencialą; kadangi dabar ES turi imtis veiksmų, kad išlaikytų pasaulinį konkurencinį pranašumą, ypač sparčiai augančiuose ekonomikos sektoriuose, pvz., interneto platformų ir taikomosios programinės įrangos sektoriuose; |
| --- | --- |

A.

kadangi siekiant sukurti konkurencingą ir dinamišką žiniomis paremtą ES ekonomiką, kuri būtų naudinga ir piliečiams, ir verslo įmonėms, itin svarbu atskleisti visą bendrosios skaitmeninės rinkos potencialą; kadangi dabar ES turi imtis veiksmų, kad išlaikytų pasaulinį konkurencinį pranašumą, ypač sparčiai augančiuose ekonomikos sektoriuose, pvz., interneto platformų ir taikomosios programinės įrangos sektoriuose;

| B. | kadangi universalus ryšys, kuriam itin svarbi laisva prieiga prie sparčiojo plačiajuosčio ryšio interneto tinklų, universali ir vienoda prieiga prie interneto paslaugų visiems gyventojams ir belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugų įvairovė yra būtinos bendrosios skaitmeninės rinkos plėtros sąlygos; kadangi naujų technologijų plėtra (pvz., mobiliojo ryšio priemonių, prietaikų ir naujos kartos mobiliosios įrangos standartų) galima tik turint patikimus ir greitus infrastruktūros tinklus, kad gyventojai ir verslo įmonės galėtų pasinaudoti jų privalumais; |
| --- | --- |

B.

kadangi universalus ryšys, kuriam itin svarbi laisva prieiga prie sparčiojo plačiajuosčio ryšio interneto tinklų, universali ir vienoda prieiga prie interneto paslaugų visiems gyventojams ir belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugų įvairovė yra būtinos bendrosios skaitmeninės rinkos plėtros sąlygos; kadangi naujų technologijų plėtra (pvz., mobiliojo ryšio priemonių, prietaikų ir naujos kartos mobiliosios įrangos standartų) galima tik turint patikimus ir greitus infrastruktūros tinklus, kad gyventojai ir verslo įmonės galėtų pasinaudoti jų privalumais;

| C. | kadangi dideliu duomenų kiekiu grindžiamos prietaikos tampa vis svarbesnės siekiant užtikrinti Sąjungos ekonomikos konkurencingumą (tikimasi, kad iki 2016 m. iš jų gaunamos pajamos sieks 16 mlrd. EUR ir kad pasaulyje papildomai bus sukurta 14,4 mln. darbo vietų); |
| --- | --- |

C.

kadangi dideliu duomenų kiekiu grindžiamos prietaikos tampa vis svarbesnės siekiant užtikrinti Sąjungos ekonomikos konkurencingumą (tikimasi, kad iki 2016 m. iš jų gaunamos pajamos sieks 16 mlrd. EUR ir kad pasaulyje papildomai bus sukurta 14,4 mln. darbo vietų);

| D. | kadangi debesijos kompiuterija turi didžiulį ekonominį, socialinį ir kultūrinį potencialą, nes gali padėti mažinti išlaidas, dalytis turiniu ir informacija, didinti konkurenciją, suteikti prieigą prie informacijos, inovacijų bei kurti darbo vietas; kadangi šiame kontekste ypač svarbu kurti sklandžias e. valdžios paslaugas, kurios būtų prieinamos naudojantis įvairiais įrenginiais; |
| --- | --- |

D.

kadangi debesijos kompiuterija turi didžiulį ekonominį, socialinį ir kultūrinį potencialą, nes gali padėti mažinti išlaidas, dalytis turiniu ir informacija, didinti konkurenciją, suteikti prieigą prie informacijos, inovacijų bei kurti darbo vietas; kadangi šiame kontekste ypač svarbu kurti sklandžias e. valdžios paslaugas, kurios būtų prieinamos naudojantis įvairiais įrenginiais;

| E. | kadangi ES ekonomika patiria didelius struktūrinius pokyčius, kurie veikia jos globalinį konkurencingumą ir darbo rinkas; kadangi 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje raginama imtis ryžtingų veiksmų siekiant paspartinti darbo vietų kūrimą; kadangi siekiant, kad ES ekonomika atsigautų ir būtų konkurencinga, labai svarbu sukurti dinamiškas ir įtraukias darbo rinkas; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES ekonomika patiria didelius struktūrinius pokyčius, kurie veikia jos globalinį konkurencingumą ir darbo rinkas; kadangi 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje raginama imtis ryžtingų veiksmų siekiant paspartinti darbo vietų kūrimą; kadangi siekiant, kad ES ekonomika atsigautų ir būtų konkurencinga, labai svarbu sukurti dinamiškas ir įtraukias darbo rinkas;

| F. | kadangi socialinė žiniasklaida, vartotojų kuriamas turinys, perkūrimo kultūra ir vartotojų bendradarbiavimas atlieka vis svarbesnį vaidmenį skaitmeninėje ekonomikoje; kadangi vartotojai pasirengę vis daugiau sumokėti už aukštos kokybės profesionalų skaitmeninį turinį, jei jis įperkamas, prieinamas naudojantis įvairiais įrenginiais ir gali būti naudojamas kitose šalyse; |
| --- | --- |

F.

kadangi socialinė žiniasklaida, vartotojų kuriamas turinys, perkūrimo kultūra ir vartotojų bendradarbiavimas atlieka vis svarbesnį vaidmenį skaitmeninėje ekonomikoje; kadangi vartotojai pasirengę vis daugiau sumokėti už aukštos kokybės profesionalų skaitmeninį turinį, jei jis įperkamas, prieinamas naudojantis įvairiais įrenginiais ir gali būti naudojamas kitose šalyse;

| G. | kadangi prieiga prie turinio už prieinamą kainą naudojantis saugiais ir patikimais mokėjimo būdais turėtų padidinti vartotojų pasitikėjimą tarptautinėmis paslaugomis; |
| --- | --- |

G.

kadangi prieiga prie turinio už prieinamą kainą naudojantis saugiais ir patikimais mokėjimo būdais turėtų padidinti vartotojų pasitikėjimą tarptautinėmis paslaugomis;

| H. | kadangi 99 proc. visų ES įmonių yra mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), kuriose dirba 85 proc. ES darbuotojų; kadangi dėl šios priežasties MVĮ yra ES ekonomikos varomoji jėga, o ekonomikos pagrindinė užduotis yra gerovės kūrimas, užimtumas ir augimas, taip pat inovacijos, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra; |
| --- | --- |

H.

kadangi 99 proc. visų ES įmonių yra mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), kuriose dirba 85 proc. ES darbuotojų; kadangi dėl šios priežasties MVĮ yra ES ekonomikos varomoji jėga, o ekonomikos pagrindinė užduotis yra gerovės kūrimas, užimtumas ir augimas, taip pat inovacijos, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra;

| I. | kadangi ES piliečiams, kaip vartotojams, tenka svarbus vaidmuo siekiant strategijoje „Europa 2020“ numatytų pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslų ir kadangi atsižvelgiant į tai reikėtų pripažinti, kad vartotojų vaidmuo yra ES ekonominės politikos dalis; kadangi būtina rasti pusiausvyrą – didinant Sąjungos įmonių konkurencingumą tuo pat metu ginti vartotojų interesus; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES piliečiams, kaip vartotojams, tenka svarbus vaidmuo siekiant strategijoje „Europa 2020“ numatytų pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslų ir kadangi atsižvelgiant į tai reikėtų pripažinti, kad vartotojų vaidmuo yra ES ekonominės politikos dalis; kadangi būtina rasti pusiausvyrą – didinant Sąjungos įmonių konkurencingumą tuo pat metu ginti vartotojų interesus;

| J. | kadangi susiskaidžiusi bendroji skaitmeninė rinka kelia grėsmę vartotojų pasirinkimui; kadangi reikėtų skatinti vartotojų pasitikėjimą, pasitikėjimą rinka ir suteikti žinių apie jų teises, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems vartotojams,; kadangi vartotojams Sąjungoje būtinai reikia siūlyti geresnę apsaugą nuo produktų ir paslaugų, kurie gali kelti pavojų jų sveikatai arba saugai; |
| --- | --- |

J.

kadangi susiskaidžiusi bendroji skaitmeninė rinka kelia grėsmę vartotojų pasirinkimui; kadangi reikėtų skatinti vartotojų pasitikėjimą, pasitikėjimą rinka ir suteikti žinių apie jų teises, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems vartotojams,; kadangi vartotojams Sąjungoje būtinai reikia siūlyti geresnę apsaugą nuo produktų ir paslaugų, kurie gali kelti pavojų jų sveikatai arba saugai;

| K. | kadangi, remiantis Komisijos atlikto interneto svetainių, parduodančių skaitmeninio turinio produktus, kaip antai žaidimus, vaizdo arba muzikos įrašus, tikrinimo rezultatais, daugiau kaip 75 proc. šių svetainių nesilaiko vartotojų apsaugos taisyklių; kadangi Vartotojų teisių direktyvoje (2011/83/ES) pirmą kartą išdėstytos konkrečios skaitmeninio turinio taisyklės; kadangi reikėtų skatinti Komisiją ir toliau integruoti tokias taisykles, kai ji persvarsto galiojančius ES vartotojų teisės aktus arba teikia pasiūlymus dėl naujų šios srities teisės aktų; |
| --- | --- |

K.

kadangi, remiantis Komisijos atlikto interneto svetainių, parduodančių skaitmeninio turinio produktus, kaip antai žaidimus, vaizdo arba muzikos įrašus, tikrinimo rezultatais, daugiau kaip 75 proc. šių svetainių nesilaiko vartotojų apsaugos taisyklių; kadangi Vartotojų teisių direktyvoje (2011/83/ES) pirmą kartą išdėstytos konkrečios skaitmeninio turinio taisyklės; kadangi reikėtų skatinti Komisiją ir toliau integruoti tokias taisykles, kai ji persvarsto galiojančius ES vartotojų teisės aktus arba teikia pasiūlymus dėl naujų šios srities teisės aktų;

| L. | kadangi 15 proc. ES darbingo amžiaus žmonių (80 mln. asmenų) turi funkcinių sutrikimų arba yra neįgalūs; kadangi sparčiai daugėja svetainių, teikiančių e. valdžios paslaugas, taip pat viešojo sektoriaus svetainių; kadangi manoma, jog su žiniatinklio prieinamumu susijusių produktų ir paslaugų Europos rinkos vertė yra 2 mlrd. EUR; kadangi ši rinka kol kas tebėra labai suskaidyta ir neišvystyta, o tai kenkia ne tik potencialiems vartotojams, bet ir ekonomikai apskritai; |
| --- | --- |

L.

kadangi 15 proc. ES darbingo amžiaus žmonių (80 mln. asmenų) turi funkcinių sutrikimų arba yra neįgalūs; kadangi sparčiai daugėja svetainių, teikiančių e. valdžios paslaugas, taip pat viešojo sektoriaus svetainių; kadangi manoma, jog su žiniatinklio prieinamumu susijusių produktų ir paslaugų Europos rinkos vertė yra 2 mlrd. EUR; kadangi ši rinka kol kas tebėra labai suskaidyta ir neišvystyta, o tai kenkia ne tik potencialiems vartotojams, bet ir ekonomikai apskritai;

| M. | kadangi vartotojai nėra vienalytė grupė, nes labai skiriasi jų skaitmeninis raštingumas, žinios vartotojų teisių srityje, atkaklumo ir pasiryžimo siekti žalos atlyginimo lygis; kadangi siekiant įveikti skaitmeninę atskirtį taip pat reikia užtikrinti nediskriminavimą ir prieinamumą; |
| --- | --- |

M.

kadangi vartotojai nėra vienalytė grupė, nes labai skiriasi jų skaitmeninis raštingumas, žinios vartotojų teisių srityje, atkaklumo ir pasiryžimo siekti žalos atlyginimo lygis; kadangi siekiant įveikti skaitmeninę atskirtį taip pat reikia užtikrinti nediskriminavimą ir prieinamumą;

Viso bendrosios skaitmeninės rinkos potencialo panaudojimas

| 1. | pabrėžia, kad panaudojus bendrosios rinkos potencialą įgyvendinant Paslaugų direktyvą ir bendrąją skaitmeninę rinką ES ekonomika galėtų gauti 800 mlrd. EUR (15) pajamų (tai sudaro apie 4 200 EUR (16) vienam namų ūkiui); ragina valstybes nares ir Komisiją skirti daug dėmesio bendrosios skaitmeninės rinkos plėtrai ir laikyti ją vienu iš svarbiausių politinių prioritetų, taip pat laikytis holistinio požiūrio ir taikyti plataus užmojo strategiją, apimančią ir teisines, ir politines iniciatyvas, kad būtų atsižvelgta į naują ir būsimą plėtrą ir kad bendroji skaitmeninė rinka taptų realybe; pabrėžia, kad tam reikės politinio vadovavimo, ryžtingumo, prioritetų nustatymo ir viešojo finansavimo ES, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis; ypač pabrėžia tai, kad siekiant visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti su bendrąja rinka susijusias direktyvas ir reglamentus reikia tvirto Sąjungos institucijų vadovavimo ir aiškios valstybių narių politinės atsakomybės; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad panaudojus bendrosios rinkos potencialą įgyvendinant Paslaugų direktyvą ir bendrąją skaitmeninę rinką ES ekonomika galėtų gauti 800 mlrd. EUR (15) pajamų (tai sudaro apie 4 200 EUR (16) vienam namų ūkiui); ragina valstybes nares ir Komisiją skirti daug dėmesio bendrosios skaitmeninės rinkos plėtrai ir laikyti ją vienu iš svarbiausių politinių prioritetų, taip pat laikytis holistinio požiūrio ir taikyti plataus užmojo strategiją, apimančią ir teisines, ir politines iniciatyvas, kad būtų atsižvelgta į naują ir būsimą plėtrą ir kad bendroji skaitmeninė rinka taptų realybe; pabrėžia, kad tam reikės politinio vadovavimo, ryžtingumo, prioritetų nustatymo ir viešojo finansavimo ES, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis; ypač pabrėžia tai, kad siekiant visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti su bendrąja rinka susijusias direktyvas ir reglamentus reikia tvirto Sąjungos institucijų vadovavimo ir aiškios valstybių narių politinės atsakomybės;

| 2. | ragina Komisiją skubiai šalinti esamas bendrosios skaitmeninės rinkos kliūtis, įskaitant teisinės PVM sistemos supaprastinimą, užtikrinti prieigą prie saugių e. mokėjimų, e. sąskaitų faktūrų išrašymo ir tiekimo paslaugų visoje Europoje ir persvarstyti intelektinės nuosavybės teises siekiant skatinti prieigą prie skaitmeninio turinio visoje ES; pabrėžia, kad svarbu nustatyti vienodas laisvo prekių ir paslaugų judėjimo (ir fizinio, ir skaitmeninio) taisykles; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją skubiai šalinti esamas bendrosios skaitmeninės rinkos kliūtis, įskaitant teisinės PVM sistemos supaprastinimą, užtikrinti prieigą prie saugių e. mokėjimų, e. sąskaitų faktūrų išrašymo ir tiekimo paslaugų visoje Europoje ir persvarstyti intelektinės nuosavybės teises siekiant skatinti prieigą prie skaitmeninio turinio visoje ES; pabrėžia, kad svarbu nustatyti vienodas laisvo prekių ir paslaugų judėjimo (ir fizinio, ir skaitmeninio) taisykles;

| 3. | ragina Komisiją ir valstybes nares sustiprinti bendrosios skaitmeninės rinkos valdymą, užtikrinti tinklo neutralumą ir veiksmingą bei išmanų IRT naudojimą, kad būtų galima sumažinti administracinę naštą piliečiams ir įmonėms; ragina Komisiją sustiprinti esamas valdymo priemones ir taikyti nuoseklų požiūrį skatinant jų naudojimą, įskaitant Vidaus rinkos informacinę sistemą (IMI), SOLVIT, „Jūsų Europa“ ir vieno langelio principą, kurie numatyti Paslaugų direktyvoje; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją ir valstybes nares sustiprinti bendrosios skaitmeninės rinkos valdymą, užtikrinti tinklo neutralumą ir veiksmingą bei išmanų IRT naudojimą, kad būtų galima sumažinti administracinę naštą piliečiams ir įmonėms; ragina Komisiją sustiprinti esamas valdymo priemones ir taikyti nuoseklų požiūrį skatinant jų naudojimą, įskaitant Vidaus rinkos informacinę sistemą (IMI), SOLVIT, „Jūsų Europa“ ir vieno langelio principą, kurie numatyti Paslaugų direktyvoje;

| 4. | pabrėžia Europos debesijos kompiuterijos strategijos svarbą, atsižvelgiant į jos galimybes didinti ES konkurencingumą, augimą ir darbo vietų kūrimą; pabrėžia, kad debesijos kompiuterija dėl minimalių patekimo į rinką sąnaudų ir nedidelių infrastruktūros reikalavimų sudaro galimybę Europos IT pramonei, ypač MVĮ, vystytis ir tapti lyderiais užsakomųjų paslaugų, naujų skaitmeninių paslaugų ir duomenų centrų srityse; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia Europos debesijos kompiuterijos strategijos svarbą, atsižvelgiant į jos galimybes didinti ES konkurencingumą, augimą ir darbo vietų kūrimą; pabrėžia, kad debesijos kompiuterija dėl minimalių patekimo į rinką sąnaudų ir nedidelių infrastruktūros reikalavimų sudaro galimybę Europos IT pramonei, ypač MVĮ, vystytis ir tapti lyderiais užsakomųjų paslaugų, naujų skaitmeninių paslaugų ir duomenų centrų srityse;

| 5. | pripažįsta, kad didelių duomenų kiekių tvarkymas ir žinios bus ES ateities ekonomikos varomoji jėga; palankiai vertina siūlomą duomenų apsaugos dokumentų paketą kaip būdą padidinti pasitikėjimą ir skaidrumą; pabrėžia, kad reikia nepamiršti su globalizacija ir naujų technologijų naudojimu susijusių iššūkių ir kad svarbu užtikrinti, jog atnaujintas ES duomenų apsaugos režimas padėtų stiprinti piliečių teises, o ES taptų duomenų apsaugos pradininke, nustatančia naujas kryptis, kad būtų sustiprinta vidaus rinka ir sukurtos vienodos sąlygos visoms ES veikiančioms įmonėms; |
| --- | --- |

5.

pripažįsta, kad didelių duomenų kiekių tvarkymas ir žinios bus ES ateities ekonomikos varomoji jėga; palankiai vertina siūlomą duomenų apsaugos dokumentų paketą kaip būdą padidinti pasitikėjimą ir skaidrumą; pabrėžia, kad reikia nepamiršti su globalizacija ir naujų technologijų naudojimu susijusių iššūkių ir kad svarbu užtikrinti, jog atnaujintas ES duomenų apsaugos režimas padėtų stiprinti piliečių teises, o ES taptų duomenų apsaugos pradininke, nustatančia naujas kryptis, kad būtų sustiprinta vidaus rinka ir sukurtos vienodos sąlygos visoms ES veikiančioms įmonėms;

| 6. | pabrėžia, kad reikia skatinti teikti naujas aukštos kokybės e. valdžios paslaugas taikant novatoriškus technologinius sprendimus, pvz., elektroninius viešuosius pirkimus, taip suteikiant galimybę sklandžiai teikti informaciją ir paslaugas; pabrėžia Komisijos pasiūlyto reglamento projekto dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo svarbą atsižvelgiant į jo indėlį į bendrąją skaitmeninę rinką nustatant reikiamas pagrindinių priemonių, tokių kaip elektroninės atpažinties, elektroninių dokumentų, elektroninių parašų ir elektroninių pristatymo paslaugų, abipusio tarpvalstybinio pripažinimo ir sąveikių e. valdžios paslaugų teikimo visoje Europos Sąjungoje sąlygas; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad reikia skatinti teikti naujas aukštos kokybės e. valdžios paslaugas taikant novatoriškus technologinius sprendimus, pvz., elektroninius viešuosius pirkimus, taip suteikiant galimybę sklandžiai teikti informaciją ir paslaugas; pabrėžia Komisijos pasiūlyto reglamento projekto dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo svarbą atsižvelgiant į jo indėlį į bendrąją skaitmeninę rinką nustatant reikiamas pagrindinių priemonių, tokių kaip elektroninės atpažinties, elektroninių dokumentų, elektroninių parašų ir elektroninių pristatymo paslaugų, abipusio tarpvalstybinio pripažinimo ir sąveikių e. valdžios paslaugų teikimo visoje Europos Sąjungoje sąlygas;

| 7. | mano, kad reikia dėti papildomas pastangas siekiant pakartotinai panaudoti viešojo sektoriaus informaciją ir skatinti naudotis e. valdžios paslaugomis; |
| --- | --- |

7.

mano, kad reikia dėti papildomas pastangas siekiant pakartotinai panaudoti viešojo sektoriaus informaciją ir skatinti naudotis e. valdžios paslaugomis;

| 8. | pabrėžia, kad svarbu puoselėti naujoves ir investuoti į skaitmeninį raštingumą; atkreipia dėmesį į MVĮ atliekamą pagrindinį vaidmenį mažinant nedarbą, visų pirma jaunimo nedarbą; ragina suteikti geresnę prieigą prie finansavimo programų, tokių kaip „Horizontas 2020“ ir COSME, ir plėtoti naujas investavimo priemones ir garantijas; ypač pažymi, kad ES reikia susigrąžinti pasaulinės lyderės vaidmenį mobiliųjų technologijų ir išmaniųjų įrenginių srityse; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad svarbu puoselėti naujoves ir investuoti į skaitmeninį raštingumą; atkreipia dėmesį į MVĮ atliekamą pagrindinį vaidmenį mažinant nedarbą, visų pirma jaunimo nedarbą; ragina suteikti geresnę prieigą prie finansavimo programų, tokių kaip „Horizontas 2020“ ir COSME, ir plėtoti naujas investavimo priemones ir garantijas; ypač pažymi, kad ES reikia susigrąžinti pasaulinės lyderės vaidmenį mobiliųjų technologijų ir išmaniųjų įrenginių srityse;

| 9. | pabrėžia, kad reikia skatinti didelio masto investicijas į fiksuotuosius ir mobiliuosius tinklus, kad ES užimtų pasaulinio technologinio vystymosi lyderės poziciją ir suteiktų galimybę piliečiams ir įmonėms visapusiškai pasinaudoti skaitmeninės revoliucijos teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad reikia skatinti didelio masto investicijas į fiksuotuosius ir mobiliuosius tinklus, kad ES užimtų pasaulinio technologinio vystymosi lyderės poziciją ir suteiktų galimybę piliečiams ir įmonėms visapusiškai pasinaudoti skaitmeninės revoliucijos teikiamomis galimybėmis;

| 10. | labai apgailestauja dėl to, kad daugelis valstybių narių iki nustatyto 2013 m. sausio 1 d. termino nepaskirstė skaitmeninio 800 MHz dažnio spektro plačiajuosčio mobilaus ryšio paslaugų tiekėjams, kaip buvo numatyta Radijo dažnių spektro politikos programoje; pabrėžia, kad šis vėlavimas trukdė plėtoti 4G tinklus ES; todėl ragina valstybes nares imtis reikalingų veiksmų, kad užtikrintų, jog plačiajuosčio mobilaus ryšio paslaugas būtų galima teikti 800 MHz dažniu, o Komisiją ragina pasinaudoti savo galiomis ir užtikrinti greitą įgyvendinimą; |
| --- | --- |

10.

labai apgailestauja dėl to, kad daugelis valstybių narių iki nustatyto 2013 m. sausio 1 d. termino nepaskirstė skaitmeninio 800 MHz dažnio spektro plačiajuosčio mobilaus ryšio paslaugų tiekėjams, kaip buvo numatyta Radijo dažnių spektro politikos programoje; pabrėžia, kad šis vėlavimas trukdė plėtoti 4G tinklus ES; todėl ragina valstybes nares imtis reikalingų veiksmų, kad užtikrintų, jog plačiajuosčio mobilaus ryšio paslaugas būtų galima teikti 800 MHz dažniu, o Komisiją ragina pasinaudoti savo galiomis ir užtikrinti greitą įgyvendinimą;

| 11. | palankiai vertina Komisijos ketinimą pateikti naują telekomunikacijų paketą, kad būtų sprendžiamos telekomunikacijų rinkos susiskaidymo problemos, taip pat priemones, kurias taikant artimoje ateityje būtų panaikinti tarptinklinio ryšio tarifai; pabrėžia, kad tarptinklinio ryšio mokesčių atžvilgiu reikia laikytis iniciatyvaus požiūrio, jei norima sukurti tikrą bendrąją skaitmeninę rinką, kuri taip pat apimtų mobiliojo ryšio priemonių naudojimą; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina Komisijos ketinimą pateikti naują telekomunikacijų paketą, kad būtų sprendžiamos telekomunikacijų rinkos susiskaidymo problemos, taip pat priemones, kurias taikant artimoje ateityje būtų panaikinti tarptinklinio ryšio tarifai; pabrėžia, kad tarptinklinio ryšio mokesčių atžvilgiu reikia laikytis iniciatyvaus požiūrio, jei norima sukurti tikrą bendrąją skaitmeninę rinką, kuri taip pat apimtų mobiliojo ryšio priemonių naudojimą;

Investicijos į žmogiškąjį kapitalą – kvalifikacijos spragų klausimo sprendimas

| 12. | susirūpinęs pažymi, kad ES krenta užimtumo lygis; ragina iš naujo sutelkti dėmesį į darbo vietų kūrimo politiką srityse, kuriose didelis augimo potencialas, pvz., ekologiškos ekonomikos, sveikatos paslaugų ir IRT sektoriuose; mano, kad sukūrus bendrąją skaitmeninę rinką būtų lengviau pašalinti skirtumus tarp valstybių narių ir regionų užimtumo, socialinės įtraukties ir kovos su skurdu srityse; |
| --- | --- |

12.

susirūpinęs pažymi, kad ES krenta užimtumo lygis; ragina iš naujo sutelkti dėmesį į darbo vietų kūrimo politiką srityse, kuriose didelis augimo potencialas, pvz., ekologiškos ekonomikos, sveikatos paslaugų ir IRT sektoriuose; mano, kad sukūrus bendrąją skaitmeninę rinką būtų lengviau pašalinti skirtumus tarp valstybių narių ir regionų užimtumo, socialinės įtraukties ir kovos su skurdu srityse;

| 13. | pabrėžia, kad bendroji skaitmeninė rinka turėtų padėti vyresniems žmonėms išlikti aktyviais ir sveikais darbe bei pagerinti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą; pažymi, kad IRT priemonės taip pat gali užtikrinti tvarias sėkmingai veikiančias sveikatos apsaugos sistemas; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad bendroji skaitmeninė rinka turėtų padėti vyresniems žmonėms išlikti aktyviais ir sveikais darbe bei pagerinti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą; pažymi, kad IRT priemonės taip pat gali užtikrinti tvarias sėkmingai veikiančias sveikatos apsaugos sistemas;

| 14. | pripažįsta, kad Europos darbo rinka iš esmės keičiasi ir kad ateityje reikės kitokių įgūdžių; ragina valstybes nares daryti reikiamas investicijas į žmogiškąjį kapitalą ir tvarių darbo vietų kūrimą, be kita ko, tinkamai panaudojant ES fondus, pvz., Europos socialinį fondą; ragina Komisiją ir valstybes nares teikti pirmenybę skaitmeniniam raštingumui ir skaitmeniniams gebėjimams įgyvendinant pavyzdinę iniciatyvą „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta, kad Europos darbo rinka iš esmės keičiasi ir kad ateityje reikės kitokių įgūdžių; ragina valstybes nares daryti reikiamas investicijas į žmogiškąjį kapitalą ir tvarių darbo vietų kūrimą, be kita ko, tinkamai panaudojant ES fondus, pvz., Europos socialinį fondą; ragina Komisiją ir valstybes nares teikti pirmenybę skaitmeniniam raštingumui ir skaitmeniniams gebėjimams įgyvendinant pavyzdinę iniciatyvą „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“;

| 15. | pabrėžia, kad reikia pagerinti gebėjimus žiniasklaidos ir skaitmeninio raštingumo srityse, visų pirma vaikų ir jaunuolių, kad būtų sukurta tikra bendroji skaitmeninė rinka ir suvoktas šio dinamiško sektoriaus augimo potencialas; ypač pažymi, jog svarbu spręsti numatomą IRT specialistų trūkumo problemą; palankiai vertina „Didžiąją koaliciją kuriant skaitmenines darbo vietas“ ir atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu suderinti IRT mokymus su verslo įmonių poreikiais; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad reikia pagerinti gebėjimus žiniasklaidos ir skaitmeninio raštingumo srityse, visų pirma vaikų ir jaunuolių, kad būtų sukurta tikra bendroji skaitmeninė rinka ir suvoktas šio dinamiško sektoriaus augimo potencialas; ypač pažymi, jog svarbu spręsti numatomą IRT specialistų trūkumo problemą; palankiai vertina „Didžiąją koaliciją kuriant skaitmenines darbo vietas“ ir atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu suderinti IRT mokymus su verslo įmonių poreikiais;

| 16. | pabrėžia, kad reikia dar aktyviau naudoti Europos darbo mobilumo (EURES) portalą; pritaria tam, kad, siekdamos veiksmingai prisidėti prie ekonomikos atsigavimo ir ilgalaikio augimo, valstybės narės naudotų EURES ne tik kaip darbuotojų ir ieškančiųjų darbo patariamąją priemonę teisės į laisvą judėjimą klausimais, bet ir kaip darbo rinkos priemonę, kurioje itin daug dėmesio skiriama darbuotojų įdarbinimui ir jų poreikiams; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad reikia dar aktyviau naudoti Europos darbo mobilumo (EURES) portalą; pritaria tam, kad, siekdamos veiksmingai prisidėti prie ekonomikos atsigavimo ir ilgalaikio augimo, valstybės narės naudotų EURES ne tik kaip darbuotojų ir ieškančiųjų darbo patariamąją priemonę teisės į laisvą judėjimą klausimais, bet ir kaip darbo rinkos priemonę, kurioje itin daug dėmesio skiriama darbuotojų įdarbinimui ir jų poreikiams;

Pasitikėjimas, saugumas ir vartotojų pasitikėjimas

| 17. | džiaugiasi, kad priimtas ES interneto teisių kodeksas; ragina Komisiją ir valstybes nares plačiai skleisti šį kodeksą, kad juo būtų pasiekta trokštamų rezultatų; |
| --- | --- |

17.

džiaugiasi, kad priimtas ES interneto teisių kodeksas; ragina Komisiją ir valstybes nares plačiai skleisti šį kodeksą, kad juo būtų pasiekta trokštamų rezultatų;

| 18. | pabrėžia, kad vis greitėjanti elektroninės prekybos plėtra yra labai svarbi vartotojams, nes jiems pasiūlomas platesnis pasirinkimas, ypač asmenims, kurie gyvena mažiau prieinamose, atokiose vietovėse, taip pat žmonėms su judėjimo negalia, kurie kitu atveju neturėtų galimybės gauti daugelio prekių ir paslaugų; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad vis greitėjanti elektroninės prekybos plėtra yra labai svarbi vartotojams, nes jiems pasiūlomas platesnis pasirinkimas, ypač asmenims, kurie gyvena mažiau prieinamose, atokiose vietovėse, taip pat žmonėms su judėjimo negalia, kurie kitu atveju neturėtų galimybės gauti daugelio prekių ir paslaugų;

| 19. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti vartotojams visapusišką galimybę naudotis bendrąja skaitmenine rinka, nepaisant jų gyvenamosios vietos ar pilietybės; ragina Komisiją imtis priemonių prieš nevienodą vartotojų bendrojoje rinkoje traktavimą, nes įmonės, vykdydamos nuotolinę prekybą, dažnai taiko tarpvalstybinio prekių siuntimo apribojimus; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti vartotojams visapusišką galimybę naudotis bendrąja skaitmenine rinka, nepaisant jų gyvenamosios vietos ar pilietybės; ragina Komisiją imtis priemonių prieš nevienodą vartotojų bendrojoje rinkoje traktavimą, nes įmonės, vykdydamos nuotolinę prekybą, dažnai taiko tarpvalstybinio prekių siuntimo apribojimus;

| 20. | pabrėžia, kad vartotojų pasitikėjimas yra būtinas tiek vidaus, tiek tarpvalstybinei elektroninei prekybai; pažymi, kad reikia užtikrinti produktų kokybę, saugą, atsekamumą ir tikrumą, išvengti nusikalstamos ar nesąžiningos veiklos ir laikytis asmens duomenų apsaugos taisyklių; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad vartotojų pasitikėjimas yra būtinas tiek vidaus, tiek tarpvalstybinei elektroninei prekybai; pažymi, kad reikia užtikrinti produktų kokybę, saugą, atsekamumą ir tikrumą, išvengti nusikalstamos ar nesąžiningos veiklos ir laikytis asmens duomenų apsaugos taisyklių;

| 21. | pabrėžia bendrosios skaitmeninės rinkos svarbą kuriant saugią ir gerai veikiančią bendrąją prekių ir paslaugų rinką; todėl atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu skatinti veiksmingas ir suderintas rizikos valdymo sistemas atsižvelgiant į pasiūlymus dėl bendros produktų saugos ir rinkos priežiūros; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia bendrosios skaitmeninės rinkos svarbą kuriant saugią ir gerai veikiančią bendrąją prekių ir paslaugų rinką; todėl atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu skatinti veiksmingas ir suderintas rizikos valdymo sistemas atsižvelgiant į pasiūlymus dėl bendros produktų saugos ir rinkos priežiūros;

| 22. | pabrėžia, kad svarbu iš anksto įgyvendinti Ginčų elektroninio sprendimo direktyvą, kad vartotojai galėtų lengvai naudotis veiksmingu elektroniniu problemų sprendimu; ragina Komisiją užtikrinti garantuotą finansavimą ginčų elektroninio sprendimo platformai; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad svarbu iš anksto įgyvendinti Ginčų elektroninio sprendimo direktyvą, kad vartotojai galėtų lengvai naudotis veiksmingu elektroniniu problemų sprendimu; ragina Komisiją užtikrinti garantuotą finansavimą ginčų elektroninio sprendimo platformai;

| 23. | pažymi, kad, siekiant veiksmingo bendrosios skaitmeninės rinkos veikimo, įmonėms ir vartotojams yra svarbūs patikimumo ženklai; ragina patvirtinti Europos paslaugų standartą patikimumo ženklams, pagrįstą aukštos kokybės normomis, siekiant padėti suvienyti ES rinką šioje srityje; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad, siekiant veiksmingo bendrosios skaitmeninės rinkos veikimo, įmonėms ir vartotojams yra svarbūs patikimumo ženklai; ragina patvirtinti Europos paslaugų standartą patikimumo ženklams, pagrįstą aukštos kokybės normomis, siekiant padėti suvienyti ES rinką šioje srityje;

| 24. | ragina Komisiją patvirtinti ES gaires dėl minimalių standartų, taikomų palyginimo svetainėms, susistemintų taikant pagrindinius skaidrumo, objektyvumo, kokybiškos informacijos, veiksmingo žalos atlyginimo, išsamumo ir patogumo vartotojui principais; siūlo kartu su šiomis gairėmis pateikti ES masto akreditavimo sistemą, taip pat veiksmingas priežiūros ir įgyvendinimo priemones; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją patvirtinti ES gaires dėl minimalių standartų, taikomų palyginimo svetainėms, susistemintų taikant pagrindinius skaidrumo, objektyvumo, kokybiškos informacijos, veiksmingo žalos atlyginimo, išsamumo ir patogumo vartotojui principais; siūlo kartu su šiomis gairėmis pateikti ES masto akreditavimo sistemą, taip pat veiksmingas priežiūros ir įgyvendinimo priemones;

| 25. | tikisi, kad Komisija, peržiūrėdama Kelionių paketų direktyvą, visapusiškai ištirs e. prekybos ir skaitmeninių rinkų poveikį vartotojų elgesiui ES turizmo sektoriuje, taip pat dės daugiau pastangų, siekdama pagerinti informacijos, teikiamos turistams, kokybę, turinį ir patikimumą; |
| --- | --- |

25.

tikisi, kad Komisija, peržiūrėdama Kelionių paketų direktyvą, visapusiškai ištirs e. prekybos ir skaitmeninių rinkų poveikį vartotojų elgesiui ES turizmo sektoriuje, taip pat dės daugiau pastangų, siekdama pagerinti informacijos, teikiamos turistams, kokybę, turinį ir patikimumą;

| 26. | pabrėžia, kad keleiviai, naudodamiesi kompiuterizuotomis rezervavimo sistemomis, turėtų galėti aiškiai atskirti privalomas veiklos išlaidas, įtrauktas į kainas, ir laisvai pasirinkus rezervuojamus dalykus, siekiant, kad kainos taptų skaidresnės keleiviams rezervuojant bilietus internetu; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad keleiviai, naudodamiesi kompiuterizuotomis rezervavimo sistemomis, turėtų galėti aiškiai atskirti privalomas veiklos išlaidas, įtrauktas į kainas, ir laisvai pasirinkus rezervuojamus dalykus, siekiant, kad kainos taptų skaidresnės keleiviams rezervuojant bilietus internetu;

| 27. | ragina Komisiją atidžiai stebėti ir naudojantis visai įgaliojimais užtikrinti, kad būtų tinkamai įgyvendinamos ir taikomos svarbiausios Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvos nuostatos, kiek tai susiję su modernizuotomis kovos su nesąžininga komercine praktika taisyklėmis, įskaitant praktiką internete, ypač galimą piktnaudžiavimą galia rinkoje tokiose srityse kaip vartotojų elgesiu grindžiama reklama, asmeninės kainodaros politiką ir interneto paieškų paslaugas; pritaria Komisijos komunikatui „Įmonių apsauga nuo klaidinamosios rinkodaros veiklos ir veiksmingo vykdymo užtikrinimas. Direktyvos 2006/114/EB dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos peržiūra“ (COM(2012)0702); |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją atidžiai stebėti ir naudojantis visai įgaliojimais užtikrinti, kad būtų tinkamai įgyvendinamos ir taikomos svarbiausios Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvos nuostatos, kiek tai susiję su modernizuotomis kovos su nesąžininga komercine praktika taisyklėmis, įskaitant praktiką internete, ypač galimą piktnaudžiavimą galia rinkoje tokiose srityse kaip vartotojų elgesiu grindžiama reklama, asmeninės kainodaros politiką ir interneto paieškų paslaugas; pritaria Komisijos komunikatui „Įmonių apsauga nuo klaidinamosios rinkodaros veiklos ir veiksmingo vykdymo užtikrinimas. Direktyvos 2006/114/EB dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos peržiūra“ (COM(2012)0702);

| 28. | ragina Komisiją spręsti nesąžiningų sąlygų oro transporto sutartyse problemą, užtikrinti atidesnę internetinių svetainių stebėseną ir pranešti nacionalinėms vykdymo užtikrinimo įstaigoms apie piktnaudžiavimo galiojančiomis taisyklėmis atvejus; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją spręsti nesąžiningų sąlygų oro transporto sutartyse problemą, užtikrinti atidesnę internetinių svetainių stebėseną ir pranešti nacionalinėms vykdymo užtikrinimo įstaigoms apie piktnaudžiavimo galiojančiomis taisyklėmis atvejus;

| 29. | ragina Komisiją parengti standartizuotas elektronines formas keleivių skundams, susijusiems su visų rūšių transportu, pateikti ir remti tokių skundų skubaus sprendimo taikant supaprastintas procedūras gaires; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją parengti standartizuotas elektronines formas keleivių skundams, susijusiems su visų rūšių transportu, pateikti ir remti tokių skundų skubaus sprendimo taikant supaprastintas procedūras gaires;

| 30. | pabrėžia, kad reikia siekti nustatyti patikimas debesų kompiuterijos paslaugas; ragina patvirtinti aiškią ir skaidrią pavyzdinę sutartį, apimančią tokius klausimus kaip duomenų saugojimas baigus galioti sutarčiai, duomenų atskleidimas ir vientisumas, duomenų vieta ir perdavimas, duomenų nuosavybės teisės, tiesioginė ir (arba) netiesioginė atsakomybė; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad reikia siekti nustatyti patikimas debesų kompiuterijos paslaugas; ragina patvirtinti aiškią ir skaidrią pavyzdinę sutartį, apimančią tokius klausimus kaip duomenų saugojimas baigus galioti sutarčiai, duomenų atskleidimas ir vientisumas, duomenų vieta ir perdavimas, duomenų nuosavybės teisės, tiesioginė ir (arba) netiesioginė atsakomybė;

| 31. | atkreipia dėmesį į daugybę teisinių klausimų ir uždavinių, atsiradusių naudojantis debesų kompiuterija, pavyzdžiui, sunkumai nustatant taikytiną teisę, atitikties ir atsakomybės klausimai, duomenų apsaugos priemonės (įskaitant teisę į privatumą), duomenų perkeliamumas ir autorių teisių įgyvendinimą, taip pat kitas intelektinės nuosavybės teises; mano, kad būtina, jog debesų kompiuterijos pasekmės būtų aiškios ir nuspėjamos visose susijusiose teisės srityse; |
| --- | --- |

31.

atkreipia dėmesį į daugybę teisinių klausimų ir uždavinių, atsiradusių naudojantis debesų kompiuterija, pavyzdžiui, sunkumai nustatant taikytiną teisę, atitikties ir atsakomybės klausimai, duomenų apsaugos priemonės (įskaitant teisę į privatumą), duomenų perkeliamumas ir autorių teisių įgyvendinimą, taip pat kitas intelektinės nuosavybės teises; mano, kad būtina, jog debesų kompiuterijos pasekmės būtų aiškios ir nuspėjamos visose susijusiose teisės srityse;

| 32. | pabrėžia didelę vartotojų teisų užtikrinimo vykdant elektroninius mokėjimus svarbą; atkreipia dėmesį į tai, kad ES koordinuoti tikrinimo veiksmai (angl. EU sweeps), kuriuos tuo pačiu metu vykdo Komisija ir atitinkamos nacionalinės institucijos, yra naudinga priemonė, skirta stebėti bendrais veiksmais, kaip taikomi galiojantys bendrosios rinkos teisės aktai valstybėse narėse, ir ragina Komisiją siūlyti plačiau naudoti ES koordinuotus tikrinimo veiksmus ir apsvarstyti galimybes koordinuoti tokius veiksmus kitose srityse, kuriose veikla vykdoma neprisijungus prie interneto; ragina Komisiją stiprinti Vartotojų apsaugos bendradarbiavimo tinklą; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia didelę vartotojų teisų užtikrinimo vykdant elektroninius mokėjimus svarbą; atkreipia dėmesį į tai, kad ES koordinuoti tikrinimo veiksmai (angl. EU sweeps), kuriuos tuo pačiu metu vykdo Komisija ir atitinkamos nacionalinės institucijos, yra naudinga priemonė, skirta stebėti bendrais veiksmais, kaip taikomi galiojantys bendrosios rinkos teisės aktai valstybėse narėse, ir ragina Komisiją siūlyti plačiau naudoti ES koordinuotus tikrinimo veiksmus ir apsvarstyti galimybes koordinuoti tokius veiksmus kitose srityse, kuriose veikla vykdoma neprisijungus prie interneto; ragina Komisiją stiprinti Vartotojų apsaugos bendradarbiavimo tinklą;

| 33. | atkreipia dėmesį į tai, kad prieinamos, teikiamos už priimtiną kainą ir aukštos kokybės pristatymo paslaugos yra svarbiausias prekių pirkimo internetu elementas, todėl šias paslaugas tinkamiausia skatinti laisvos ir sąžiningos konkurencijos priemonėmis; vis dėlto pažymi, kad daugelis vartotojų nenori pirkti internetu, ypač kitoje valstybėje, dėl netikrumo, susijusio su galutiniu pristatymu, išlaidomis ir patikimumu; todėl džiaugiasi viešomis konsultacijomis, kurias pradėjo Komisija, siekdama nustatyti galimus trūkumus ir imtis atitinkamų veiksmų šiems trūkumas ištaisyti tokiu būdu, kad būtų sudarytos galimybės įmonėms ir vartotojams visapusiškai naudotis bendrąja skaitmenine rinka; |
| --- | --- |

33.

atkreipia dėmesį į tai, kad prieinamos, teikiamos už priimtiną kainą ir aukštos kokybės pristatymo paslaugos yra svarbiausias prekių pirkimo internetu elementas, todėl šias paslaugas tinkamiausia skatinti laisvos ir sąžiningos konkurencijos priemonėmis; vis dėlto pažymi, kad daugelis vartotojų nenori pirkti internetu, ypač kitoje valstybėje, dėl netikrumo, susijusio su galutiniu pristatymu, išlaidomis ir patikimumu; todėl džiaugiasi viešomis konsultacijomis, kurias pradėjo Komisija, siekdama nustatyti galimus trūkumus ir imtis atitinkamų veiksmų šiems trūkumas ištaisyti tokiu būdu, kad būtų sudarytos galimybės įmonėms ir vartotojams visapusiškai naudotis bendrąja skaitmenine rinka;

| 34. | ragina Komisiją pateikti peržiūrėtą pasiūlymą dėl Mokėjimo paslaugų direktyvos ir teisėkūros pasiūlymą dėl daugiašalių tarpbankinių mokesčių, kad pagal nuostatas dėl mokėjimų kortele, internetu ir mobiliųjų mokėjimų ES būtų pasiekta šių mokėjimo būdų standartizacijos ir sąveikumo, taip pat spręsti neskaidrių ir pernelyg didelių su mokėjimais susijusių mokesčių problemą; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją pateikti peržiūrėtą pasiūlymą dėl Mokėjimo paslaugų direktyvos ir teisėkūros pasiūlymą dėl daugiašalių tarpbankinių mokesčių, kad pagal nuostatas dėl mokėjimų kortele, internetu ir mobiliųjų mokėjimų ES būtų pasiekta šių mokėjimo būdų standartizacijos ir sąveikumo, taip pat spręsti neskaidrių ir pernelyg didelių su mokėjimais susijusių mokesčių problemą;

| 35. | pabrėžia, kad aukštas tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygis itin svarbus siekiant užtikrinti bendrosios rinkos veikimą ir vartotojų pasitikėjimą bendrąja skaitmenine rinka; atkreipia dėmesį į nevienodą kibernetinių įgūdžių vystymąsi ir pajėgumus reaguoti į grėsmes ir išpuolius, taip pat į tai, kad nėra suderinto požiūrio į kibernetinį saugumą Sąjungoje; ragina dėti bendras pastangas ir glaudžiau bendradarbiauti, atsižvelgiant į pasaulinį interneto pobūdį ir didelį visos Sąjungos tinklo ir informacijos sistemų tarpusavio sujungimo mastą; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad aukštas tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygis itin svarbus siekiant užtikrinti bendrosios rinkos veikimą ir vartotojų pasitikėjimą bendrąja skaitmenine rinka; atkreipia dėmesį į nevienodą kibernetinių įgūdžių vystymąsi ir pajėgumus reaguoti į grėsmes ir išpuolius, taip pat į tai, kad nėra suderinto požiūrio į kibernetinį saugumą Sąjungoje; ragina dėti bendras pastangas ir glaudžiau bendradarbiauti, atsižvelgiant į pasaulinį interneto pobūdį ir didelį visos Sąjungos tinklo ir informacijos sistemų tarpusavio sujungimo mastą;

| 36. | pabrėžia, kad viešojo sektoriaus įstaigų svetainių prieinamumas yra svarbi Skaitmeninės darbotvarkės dalis, kuri padeda įgyvendinti nediskriminavimo principą ir sudaro verslo galimybes; ragina Komisiją patvirtinti platesnio užmojo požiūrį į šiuo klausimu vykstančias derybas ir pagaliau pateikti išsiskiriančią teisėkūros iniciatyvą – Europos prieinamumo aktą, kuris būtų taikomas ne tik viešajam sektoriui; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad viešojo sektoriaus įstaigų svetainių prieinamumas yra svarbi Skaitmeninės darbotvarkės dalis, kuri padeda įgyvendinti nediskriminavimo principą ir sudaro verslo galimybes; ragina Komisiją patvirtinti platesnio užmojo požiūrį į šiuo klausimu vykstančias derybas ir pagaliau pateikti išsiskiriančią teisėkūros iniciatyvą – Europos prieinamumo aktą, kuris būtų taikomas ne tik viešajam sektoriui;

Palankios verslo aplinkos kūrimas

| 37. | pabrėžia, kad svarbu sukurti palankią bendrą skaitmeninio verslo aplinką; pažymi, kad reikia supaprastinti teisinę PVM sistemą ir vengti dvigubo apmokestinimo; ragina valstybes nares sparčiai įgyvendinti vieno langelio principu veikiančius mažus telekomunikacijų, televizijos programų transliavimo ir elektroninių paslaugų centrus iki 2015 m.; prašo Komisijos kuo greičiau išplėsti vieno langelio principu veikiančio centro aprėptį, įtraukiant prekes ir paslaugas; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad svarbu sukurti palankią bendrą skaitmeninio verslo aplinką; pažymi, kad reikia supaprastinti teisinę PVM sistemą ir vengti dvigubo apmokestinimo; ragina valstybes nares sparčiai įgyvendinti vieno langelio principu veikiančius mažus telekomunikacijų, televizijos programų transliavimo ir elektroninių paslaugų centrus iki 2015 m.; prašo Komisijos kuo greičiau išplėsti vieno langelio principu veikiančio centro aprėptį, įtraukiant prekes ir paslaugas;

| 38. | ragina Komisiją išaiškinti Paslaugų direktyvos 20 straipsnio 2 dalies taikymą (šioje dalyje sprendžiama ES vartotojų diskriminacijos dėl gyvenamosios vietos arba pilietybės problema), ypač susijusį su tokių rūšių verslo praktika, kuri būtų laikoma nepagrįsta diskriminacija pagal šią direktyvą; pabrėžia, kad reikia spręsti pagrindinių kliūčių problemą, įskaitant tebesitęsiantį teisinį susiskaidymą ir dėl to kylantį teisinį netikrumą, susijusį su vartotojų teises ginančių teisės aktų tinkamumu, nes šios kliūtys trukdo įmonėms plėstis bendrojoje skaitmeninėje rinkoje; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją išaiškinti Paslaugų direktyvos 20 straipsnio 2 dalies taikymą (šioje dalyje sprendžiama ES vartotojų diskriminacijos dėl gyvenamosios vietos arba pilietybės problema), ypač susijusį su tokių rūšių verslo praktika, kuri būtų laikoma nepagrįsta diskriminacija pagal šią direktyvą; pabrėžia, kad reikia spręsti pagrindinių kliūčių problemą, įskaitant tebesitęsiantį teisinį susiskaidymą ir dėl to kylantį teisinį netikrumą, susijusį su vartotojų teises ginančių teisės aktų tinkamumu, nes šios kliūtys trukdo įmonėms plėstis bendrojoje skaitmeninėje rinkoje;

| 39. | mano, kad pasiūlymas dėl bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės yra pažangi iniciatyva, itin svarbi vartotojams ir įmonėms vidaus rinkoje; mano, kad vienas pasirinktinai taikomų ES masto taisyklių rinkinys būtų ypač naudingas sparčiai augančiam interneto sektoriui; mano, kad šis pasiūlymas pasižymi įdomiomis galimybėmis, susijusiomis su debesų kompiuterija ir skaitmeniniu turiniu; |
| --- | --- |

39.

mano, kad pasiūlymas dėl bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės yra pažangi iniciatyva, itin svarbi vartotojams ir įmonėms vidaus rinkoje; mano, kad vienas pasirinktinai taikomų ES masto taisyklių rinkinys būtų ypač naudingas sparčiai augančiam interneto sektoriui; mano, kad šis pasiūlymas pasižymi įdomiomis galimybėmis, susijusiomis su debesų kompiuterija ir skaitmeniniu turiniu;

| 40. | ragina Komisiją toliau siekti pritaikyti sutarčių teisės pagrindus naujiems uždaviniams, kuriuos pateikia bendroji skaitmeninė rinka; ypač mano, kad papildomas darbas dėl ES masto standartinės sutarties sąlygų, laisvai prieinamų įmonėms ir vartotojams kaip standartinė sutartis, šioje srityje yra lemiamos reikšmės; |
| --- | --- |

40.

ragina Komisiją toliau siekti pritaikyti sutarčių teisės pagrindus naujiems uždaviniams, kuriuos pateikia bendroji skaitmeninė rinka; ypač mano, kad papildomas darbas dėl ES masto standartinės sutarties sąlygų, laisvai prieinamų įmonėms ir vartotojams kaip standartinė sutartis, šioje srityje yra lemiamos reikšmės;

| 41. | ragina Komisiją atidžiai stebėti konkurencijos būklę bendrojoje skaitmeninėje rinkoje ir sparčiai spręsti bet kokias problemas, susijusias su piktnaudžiavimu dominuojančia padėtimi; ypač pabrėžia, kad reikia stebėti, ar teisingai taikomos pasirinktinio platinimo susitarimų gairės, ir užtikrinti, kad jos ir toliau atitiktų tikslą skaitmeninėmis sąlygomis; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją atidžiai stebėti konkurencijos būklę bendrojoje skaitmeninėje rinkoje ir sparčiai spręsti bet kokias problemas, susijusias su piktnaudžiavimu dominuojančia padėtimi; ypač pabrėžia, kad reikia stebėti, ar teisingai taikomos pasirinktinio platinimo susitarimų gairės, ir užtikrinti, kad jos ir toliau atitiktų tikslą skaitmeninėmis sąlygomis;

| 42. | ragina Komisiją skatinti galimybę naudotis rizikos kapitalu ir IRT grupėmis siekiant pagreitinti pažangių ikiprekybinių projektų įgyvendinimą ir puoselėti ankstyvojo etapo inovacijas IRT rinkose; pabrėžia viešųjų ir privačiųjų partnerysčių potencialą ir būsimas naujas viešųjų pirkimų taisykles dėl pažangių partnerysčių sudarymo; ragina iš anksto patvirtinti viešųjų pirkimų internetu priemones, nes tai yra priemonės, kurias taikant galima pasinaudoti būsimomis viešųjų pirkimų reformomis; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją skatinti galimybę naudotis rizikos kapitalu ir IRT grupėmis siekiant pagreitinti pažangių ikiprekybinių projektų įgyvendinimą ir puoselėti ankstyvojo etapo inovacijas IRT rinkose; pabrėžia viešųjų ir privačiųjų partnerysčių potencialą ir būsimas naujas viešųjų pirkimų taisykles dėl pažangių partnerysčių sudarymo; ragina iš anksto patvirtinti viešųjų pirkimų internetu priemones, nes tai yra priemonės, kurias taikant galima pasinaudoti būsimomis viešųjų pirkimų reformomis;

| 43. | pabrėžia neutralumo ir, Europos Sąjungos IRT sektoriaus MVĮ nevaržomo patekimo į rinką svarbą; ragina Komisiją imtis visų būtinų veiksmų šiai padėčiai pagerinti; ragina Komisiją kuo greičiau pateikti teisėkūros pasiūlymą, kad būtų galima toliau mažinti mobiliojo tarptinklinio ryšio tarifus ES; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia neutralumo ir, Europos Sąjungos IRT sektoriaus MVĮ nevaržomo patekimo į rinką svarbą; ragina Komisiją imtis visų būtinų veiksmų šiai padėčiai pagerinti; ragina Komisiją kuo greičiau pateikti teisėkūros pasiūlymą, kad būtų galima toliau mažinti mobiliojo tarptinklinio ryšio tarifus ES;

Patrauklūs teisėti skaitmeninio turinio pasiūlymai

| 44. | ragina Komisiją toliau dėti pastangas intelektinės nuosavybės teisės srityje siekiant sukurti modernią autorinių teisių sistemą bendrajai skaitmeninei rinkai; ragina Komisiją imtis būtinų priemonių ir skatinti rengti teisinį turinį, kuriuo būtų galima naudotis visoje bendrojoje skaitmeninėje rinkoje; pabrėžia, kad persvarstyta intelektinės nuosavybės teisių (angl. IPR) sistema būtų pagrįsta inovacijų skatinimu, naujais paslaugų modeliais ir vartotojų sukurtu bendru turiniu, siekiant skatinti konkurencingos Europos Sąjungos IRT rinkos vystymąsi, kartu užtikrinant, kad teisių turėtojai būtų apsaugoti ir gautų tinkamas kompensacijas; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją toliau dėti pastangas intelektinės nuosavybės teisės srityje siekiant sukurti modernią autorinių teisių sistemą bendrajai skaitmeninei rinkai; ragina Komisiją imtis būtinų priemonių ir skatinti rengti teisinį turinį, kuriuo būtų galima naudotis visoje bendrojoje skaitmeninėje rinkoje; pabrėžia, kad persvarstyta intelektinės nuosavybės teisių (angl. IPR) sistema būtų pagrįsta inovacijų skatinimu, naujais paslaugų modeliais ir vartotojų sukurtu bendru turiniu, siekiant skatinti konkurencingos Europos Sąjungos IRT rinkos vystymąsi, kartu užtikrinant, kad teisių turėtojai būtų apsaugoti ir gautų tinkamas kompensacijas;

| 45. | pažymi, kad Sąjunga jau pasiekė tam tikros pažangos mažindama autorių teisių teritoriškumo poveikį, šiuo požiūriu ypač naudingas Komisijos pasiūlymas dėl kolektyvinio teisų valdymo ir daugiateritorinių licencijų teikimo internetiniame muzikos sektoriuje, kurį teisėkūros institucija svarsto šiuo metu; mano, kad reikalingas didesnis kolektyvinio teisų administravimo organizacijų skaidrumas, geresnis jų valdymas ir didesnė jų atskaitomybė; mano, kad siūloma direktyva paskatintų daugiateritorinių teisių licencijų teikimą ir palengvintų licencijų dėl teisės naudoti internetu teikimą; |
| --- | --- |

45.

pažymi, kad Sąjunga jau pasiekė tam tikros pažangos mažindama autorių teisių teritoriškumo poveikį, šiuo požiūriu ypač naudingas Komisijos pasiūlymas dėl kolektyvinio teisų valdymo ir daugiateritorinių licencijų teikimo internetiniame muzikos sektoriuje, kurį teisėkūros institucija svarsto šiuo metu; mano, kad reikalingas didesnis kolektyvinio teisų administravimo organizacijų skaidrumas, geresnis jų valdymas ir didesnė jų atskaitomybė; mano, kad siūloma direktyva paskatintų daugiateritorinių teisių licencijų teikimą ir palengvintų licencijų dėl teisės naudoti internetu teikimą;

| 46. | pabrėžia, kad visi svarbūs visuomenės segmentai turėtų būti įtraukti į vykdomą dialogą „Licencijos Europai“ ir IRT teisinio pagrindo peržiūrą; ragina Komisiją imtis visų būtinų priemonių ir užtikrinti, kad pilietinei visuomenei ir vartotojų teisių organizacijoms būtų tinkamai atstovaujama; ragina Komisiją pateikti ryžtingą strateginį atsaką 2014 m., kuris apimtų praktinius rinkos sprendimus ir, kur reikia, politines teisėkūros reakcijas; prašo Komisiją nuolat informuoti Europos Parlamentą apie šio proceso rezultatus; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad visi svarbūs visuomenės segmentai turėtų būti įtraukti į vykdomą dialogą „Licencijos Europai“ ir IRT teisinio pagrindo peržiūrą; ragina Komisiją imtis visų būtinų priemonių ir užtikrinti, kad pilietinei visuomenei ir vartotojų teisių organizacijoms būtų tinkamai atstovaujama; ragina Komisiją pateikti ryžtingą strateginį atsaką 2014 m., kuris apimtų praktinius rinkos sprendimus ir, kur reikia, politines teisėkūros reakcijas; prašo Komisiją nuolat informuoti Europos Parlamentą apie šio proceso rezultatus;

| 47. | ragina komisiją pateikti priemones, kuriomis siekiama paskatinti tarpvalstybinę audiovizualinio turinio apyvartą ir perkeliamumą, įskaitant užsakomosios vaizdo programų paslaugos platformą; ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti priemones, kuriomis būtų remiama ES garso ir vaizdo įrašų pramonė siekiant nugalėti dabartines kliūtis sukurti bendrąją skaitmeninę rinką šiame sektoriuje; mano, kad tokiomis priemonėmis turėtų būti siekiama sukurti didesnę vartotojų paklausą nenacionaliniams Europos filmams, skatinti tarpvalstybinį platinimą, kurį, be kitų priemonių, palengvintų parama audiovizualinių darbų subtitravimui ir dubliavimui, taip pat sumažinti susijusius sandorių mokesčius, kurie susiję su teisų administravimu; |
| --- | --- |

47.

ragina komisiją pateikti priemones, kuriomis siekiama paskatinti tarpvalstybinę audiovizualinio turinio apyvartą ir perkeliamumą, įskaitant užsakomosios vaizdo programų paslaugos platformą; ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti priemones, kuriomis būtų remiama ES garso ir vaizdo įrašų pramonė siekiant nugalėti dabartines kliūtis sukurti bendrąją skaitmeninę rinką šiame sektoriuje; mano, kad tokiomis priemonėmis turėtų būti siekiama sukurti didesnę vartotojų paklausą nenacionaliniams Europos filmams, skatinti tarpvalstybinį platinimą, kurį, be kitų priemonių, palengvintų parama audiovizualinių darbų subtitravimui ir dubliavimui, taip pat sumažinti susijusius sandorių mokesčius, kurie susiję su teisų administravimu;

| 48. | mano, kad būtina pasiekti, jog kultūrinio ir kūrybinio turinio paslaugos, ypač audiovizualiniai kūriniai ir naujos turinio tarpvalstybinio pateikimo platformos, būtų labiau prieinamos visoje Sąjungoje, ypač vyresnio amžiaus žmonėms ir neįgaliesiems, kad būtų skatinamas dalyvavimas Sąjungos socialiniame ir kultūriniame gyvenime; |
| --- | --- |

48.

mano, kad būtina pasiekti, jog kultūrinio ir kūrybinio turinio paslaugos, ypač audiovizualiniai kūriniai ir naujos turinio tarpvalstybinio pateikimo platformos, būtų labiau prieinamos visoje Sąjungoje, ypač vyresnio amžiaus žmonėms ir neįgaliesiems, kad būtų skatinamas dalyvavimas Sąjungos socialiniame ir kultūriniame gyvenime;

| 49. | pabrėžia, kad ES masto ir kitos paslaugos ir platformos svarbios skatinant Sąjungos kultūros paveldo ir turinio skaitmeninimą ir prieinamumą internetu; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad ES masto ir kitos paslaugos ir platformos svarbios skatinant Sąjungos kultūros paveldo ir turinio skaitmeninimą ir prieinamumą internetu;

| 50. | džiaugiasi, kad Europoje auga e. knygų rinka, ir mano, kad ji gali suteikti naudos vartotojams ir įmonėms; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog vartotojams nepasitaikytų jokio kliūčių, kai jie nori įsigyti e. knygas iš teritoriškai kitų šalių, naudodamiesi visomis platformomis ir įrenginiais; pažymi, kad svarbu užtikrinti įvairių e. knygų įrenginių ir sistemų funkcinį suderinamumą; |
| --- | --- |

50.

džiaugiasi, kad Europoje auga e. knygų rinka, ir mano, kad ji gali suteikti naudos vartotojams ir įmonėms; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog vartotojams nepasitaikytų jokio kliūčių, kai jie nori įsigyti e. knygas iš teritoriškai kitų šalių, naudodamiesi visomis platformomis ir įrenginiais; pažymi, kad svarbu užtikrinti įvairių e. knygų įrenginių ir sistemų funkcinį suderinamumą;

| 51. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą suderinti PVM tarifus, taikomus to paties pobūdžio prekėms ir paslaugoms; atsižvelgdamas į tai, kad 2015 m. bus pradėtas taikyti vartotojo buveinės šalies principas, ragina nustatyti ES lygmens dinaminę e. knygų apibrėžtį, kad būtų galima užtikrinti teisinį tikrumą; |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą suderinti PVM tarifus, taikomus to paties pobūdžio prekėms ir paslaugoms; atsižvelgdamas į tai, kad 2015 m. bus pradėtas taikyti vartotojo buveinės šalies principas, ragina nustatyti ES lygmens dinaminę e. knygų apibrėžtį, kad būtų galima užtikrinti teisinį tikrumą;

| 52. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, siekiant užtikrinti, kad PVM tarifai būtų teisingai taikomi kūrybiniam, kultūriniam, moksliniam ir mokomajam turiniui, nesvarbu, kokiomis prieigos prie šio turinio priemonėmis vartotojas naudojasi; mano, kad sumažinti PVM tarifai, taikomi turiniui, platinamam materialia forma, turėtų būti taikomi ir jo skaitmeniniam atitikmeniui, taip būtų didinamas skaitmeninių platformų patrauklumas ir skatinamos pažangios turinio teikimo paslaugos bei nauji būdai, kuriais vartotojai gali naudotis minėtu turinio, esančiu internete; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, siekiant užtikrinti, kad PVM tarifai būtų teisingai taikomi kūrybiniam, kultūriniam, moksliniam ir mokomajam turiniui, nesvarbu, kokiomis prieigos prie šio turinio priemonėmis vartotojas naudojasi; mano, kad sumažinti PVM tarifai, taikomi turiniui, platinamam materialia forma, turėtų būti taikomi ir jo skaitmeniniam atitikmeniui, taip būtų didinamas skaitmeninių platformų patrauklumas ir skatinamos pažangios turinio teikimo paslaugos bei nauji būdai, kuriais vartotojai gali naudotis minėtu turinio, esančiu internete;

| 53. | pritaria Komisijos ketinimui pateikti konkretų pasiūlymą išaiškinti pranešimų ir veiksmų procedūrų veikimą, pateikti aiškią šio veikimo interpretaciją ir jo gaires; |
| --- | --- |

53.

pritaria Komisijos ketinimui pateikti konkretų pasiūlymą išaiškinti pranešimų ir veiksmų procedūrų veikimą, pateikti aiškią šio veikimo interpretaciją ir jo gaires;

Pažangaus ir išmanaus judumo paslaugų ES siekimas

| 54. | ragina toliau diegti vykdant ES finansuotus mokslinius tyrimus sukurtas pažangaus judumo sistemas, tokias kaip ateities oro eismo valdymo sistema (SESAR), Europos geležinkelių eismo valdymo sistema (ERTMS) ir geležinkelių informacinės sistemos, jūrų priežiūros sistemos (SafeSeaNet), upių informacinės paslaugos (RIS), intelektinės transporto sistemos (ITS), taip pat sąveikūs ir tarpusavyje susiję sprendimai dėl kitos kartos daugiarūšio eismo valdymo sistemų; |
| --- | --- |

54.

ragina toliau diegti vykdant ES finansuotus mokslinius tyrimus sukurtas pažangaus judumo sistemas, tokias kaip ateities oro eismo valdymo sistema (SESAR), Europos geležinkelių eismo valdymo sistema (ERTMS) ir geležinkelių informacinės sistemos, jūrų priežiūros sistemos (SafeSeaNet), upių informacinės paslaugos (RIS), intelektinės transporto sistemos (ITS), taip pat sąveikūs ir tarpusavyje susiję sprendimai dėl kitos kartos daugiarūšio eismo valdymo sistemų;

| 55. | pabrėžia, kad Transeuropinio transporto tinkle (TEN-T) turėtų būti plačiai diegiamos informacinės technologijos, kad būtų supaprastintos administracinės procedūros, numatyta galimybė nustatyti krovinio buvimo vietą ir jį sekti, būtų optimizuoti grafikai ir transporto srautai; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, kad Transeuropinio transporto tinkle (TEN-T) turėtų būti plačiai diegiamos informacinės technologijos, kad būtų supaprastintos administracinės procedūros, numatyta galimybė nustatyti krovinio buvimo vietą ir jį sekti, būtų optimizuoti grafikai ir transporto srautai;

Tarptautinis bendrosios skaitmeninės rinkos matmuo

| 56. | mano, kad būtinas glaudesnis bendradarbiavimas pasaulio mastu siekiant išlaikyti ir atnaujinti intelektinės nuosavybės teises ateityje, nes tai itin svarbu inovacijoms, užimtumui ir atvirai pasaulinei prekybai; |
| --- | --- |

56.

mano, kad būtinas glaudesnis bendradarbiavimas pasaulio mastu siekiant išlaikyti ir atnaujinti intelektinės nuosavybės teises ateityje, nes tai itin svarbu inovacijoms, užimtumui ir atvirai pasaulinei prekybai;

| 57. | palankiai vertina Komisijos neseniai paskelbtas iniciatyvas, tačiau pabrėžia, kad reikia baigti rengti reguliavimo sistemą, skirtą autorių teisėms skaitmeninėje aplinkoje įgyvendinti, ši sistema turi būti pritaikyta nūdienos reikalavimams, kad būtų galima sudaryti susitarimus su mūsų prekybos partneriais remiantis šiuolaikiniais Europos teisės aktais; |
| --- | --- |

57.

palankiai vertina Komisijos neseniai paskelbtas iniciatyvas, tačiau pabrėžia, kad reikia baigti rengti reguliavimo sistemą, skirtą autorių teisėms skaitmeninėje aplinkoje įgyvendinti, ši sistema turi būti pritaikyta nūdienos reikalavimams, kad būtų galima sudaryti susitarimus su mūsų prekybos partneriais remiantis šiuolaikiniais Europos teisės aktais;

| 58. | pažymi, kad elektroninė prekyba vystosi už tradicinės ir standartinės prekybos reguliavimo sistemos ribų; pabrėžia, kad svarbu glaudžiau bendradarbiauti tarptautiniu lygiu Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) ir Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijoje (angl. WIPO) siekiant apsaugoti ir užtikrinti pasaulinės skaitmeninės rinkos plėtrą; ragina Pasaulio prekybos organizacijoje persvarstyti ir atnaujinti taikomą Informacinių technologijų susitarimą (ITS) ir ragina ES ištirti galimybes sudaryti Tarptautinį skaitmeninės ekonomikos susitarimą; |
| --- | --- |

58.

pažymi, kad elektroninė prekyba vystosi už tradicinės ir standartinės prekybos reguliavimo sistemos ribų; pabrėžia, kad svarbu glaudžiau bendradarbiauti tarptautiniu lygiu Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) ir Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijoje (angl. WIPO) siekiant apsaugoti ir užtikrinti pasaulinės skaitmeninės rinkos plėtrą; ragina Pasaulio prekybos organizacijoje persvarstyti ir atnaujinti taikomą Informacinių technologijų susitarimą (ITS) ir ragina ES ištirti galimybes sudaryti Tarptautinį skaitmeninės ekonomikos susitarimą;

| 59. | laikosi nuomonės, kad ES įmonių prieigos prie skaitmeninių rinkų ir interneto vartotojų apribojimas, panaudojant, be kita ko, masinės valstybinės cenzūros arba patekimo į rinką ribojimo priemones, taikomas ES paslaugų internetu teikėjams trečiosiose šalyse, – tai kliūtis prekybai; ragina Komisiją ir Tarybą į visus būsimus prekybos susitarimus, ypač tuos, kuriuose numatytos nuostatos, susijusios su internetu teikiamomis paslaugomis ir internetinėmis naudotojų bendruomenėmis, kurios dalijasi turiniu, įtraukti apsaugos priemonę siekiant užtikrinti, kad trečiosios šalys nereikalautų, jog ES IRT įmonės ribotų prieigą prie interneto svetainių, šalintų naudotojų sukurtą turinį arba teiktų asmens duomenis, pvz., asmeninius IP adresus, tokiais būdais, kuriais pažeidžiamos pagrindinės teisės ir laisvės; be to, ragina Tarybą ir Komisiją parengti strategiją siekiant spręsti trečiųjų šalių taikomų priemonių, kurios riboja ES įmonių patekimą į pasaulines interneto rinkas, klausimą; |
| --- | --- |

59.

laikosi nuomonės, kad ES įmonių prieigos prie skaitmeninių rinkų ir interneto vartotojų apribojimas, panaudojant, be kita ko, masinės valstybinės cenzūros arba patekimo į rinką ribojimo priemones, taikomas ES paslaugų internetu teikėjams trečiosiose šalyse, – tai kliūtis prekybai; ragina Komisiją ir Tarybą į visus būsimus prekybos susitarimus, ypač tuos, kuriuose numatytos nuostatos, susijusios su internetu teikiamomis paslaugomis ir internetinėmis naudotojų bendruomenėmis, kurios dalijasi turiniu, įtraukti apsaugos priemonę siekiant užtikrinti, kad trečiosios šalys nereikalautų, jog ES IRT įmonės ribotų prieigą prie interneto svetainių, šalintų naudotojų sukurtą turinį arba teiktų asmens duomenis, pvz., asmeninius IP adresus, tokiais būdais, kuriais pažeidžiamos pagrindinės teisės ir laisvės; be to, ragina Tarybą ir Komisiją parengti strategiją siekiant spręsti trečiųjų šalių taikomų priemonių, kurios riboja ES įmonių patekimą į pasaulines interneto rinkas, klausimą;

o

o o

| 60. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

60.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0468.

(2)  OL C 296 E, 2012 10 2, p. 59.

(3)  OL C 296 E, 2012 10 2, p. 70.

(4)  OL C 296 E, 2012 10 2, p. 51.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0209.

(6)  OL C 153 E, 2013 5 31, p. 25.

(7)  OL L 304, 2011 11 22, p. 64.

(8)  OL C 131 E, 2013 5 8, p. 9.

(9)  OL C 169 E, 2012 6 15, p. 58.

(10)  OL C 50 E, 2012 2 21, p. 1.

(11)  OL L 189, 2010 7 22, p. 1.

(12)  OL L 95, 2010 4 15, p. 1.

(13)  OL C 46 E, 2010 2 24, p. 26.

(14)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

(15)  JK Verslo inovacijų ir profesinio rengimo skyrius. Ekonomikos žurnalas. Nr. 11. „Bendrosios rinkos užbaigimo ekonominės pasekmės JK ir ES“. 2011 m. vasario mėn.

(16)  JK Verslo inovacijų ir profesinio rengimo skyrius. Ekonomikos žurnalas. Nr. 11. „Bendrosios rinkos užbaigimo ekonominės pasekmės JK ir ES“. 2011 m. vasario mėn., ir Eurostato 2010 m. duomenys dėl ES BVP ir namų ūkių ES skaičiaus.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/130 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/130

---

P7_TA(2013)0328

Krizės poveikis pažeidžiamų grupių galimybėms gauti priežiūros paslaugas

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija „Krizės poveikis pažeidžiamų grupių galimybėms gauti priežiūros paslaugas“ (2013/2044(INI))

(2016/C 075/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 3 straipsnio 3 dalį, ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 9, 151, 153 ir 168 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 3 straipsnio 3 dalį, ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 9, 151, 153 ir 168 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 21, 23, 24, 25, 34 ir 35 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 21, 23, 24, 25, 34 ir 35 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į pataisytą Europos socialinę chartiją, ypač jos 30 straipsnį (dėl teisės į apsaugą nuo skurdo ir socialinės atskirties) ir 16 straipsnį (dėl šeimos teisės į socialinę, teisinę ir ekonominę apsaugą), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pataisytą Europos socialinę chartiją, ypač jos 30 straipsnį (dėl teisės į apsaugą nuo skurdo ir socialinės atskirties) ir 16 straipsnį (dėl šeimos teisės į socialinę, teisinę ir ekonominę apsaugą),

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (1),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1081/2006 dėl Europos socialinio fondo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1784/1999 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1081/2006 dėl Europos socialinio fondo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1784/1999 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 6 d. Komisijos pasiūlymą dėl Reglamento dėl Europos socialinio fondo (ESF), kuriuo panaikinamas reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 6 d. Komisijos pasiūlymą dėl Reglamento dėl Europos socialinio fondo (ESF), kuriuo panaikinamas reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (COM(2011)0607),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“ (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“ (COM(2009)0567),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios. Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčių“ (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios. Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčių“ (COM(2010)0636),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ES romų integracijos nacionalinių strategijų planas iki 2020 m.“ (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ES romų integracijos nacionalinių strategijų planas iki 2020 m.“ (COM(2011)0173),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos inovacijų partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje strateginio įgyvendinimo plano pažanga (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos inovacijų partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje strateginio įgyvendinimo plano pažanga (COM(2012)0083),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „Užimtumas ir socialinė raida Europoje 2012 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „Užimtumas ir socialinė raida Europoje 2012 m.“,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl socialinės įtraukties skatinimo ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, Europos Sąjungoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl socialinės įtraukties skatinimo ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, Europos Sąjungoje (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl išstumtų iš darbo rinkos asmenų aktyvios įtraukties (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl išstumtų iš darbo rinkos asmenų aktyvios įtraukties (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją dėl strategijos „2020 m. Europa“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją dėl strategijos „2020 m. Europa“ (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl ekonomikos nuosmukio ir finansų krizės lyčių aspektų (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl ekonomikos nuosmukio ir finansų krizės lyčių aspektų (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl jaunimo galimybių dalyvauti darbo rinkoje skatinimo, stažuotojų, stažuočių ir praktikos padėties stiprinimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl jaunimo galimybių dalyvauti darbo rinkoje skatinimo, stažuotojų, stažuočių ir praktikos padėties stiprinimo (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją „Finansų, ekonomikos ir socialinė krizė: rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (laikotarpio vidurio ataskaita)“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją „Finansų, ekonomikos ir socialinė krizė: rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (laikotarpio vidurio ataskaita)“ (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims programos (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims programos (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl ES strategijos dėl romų įtraukties (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl ES strategijos dėl romų įtraukties (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo ES (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo ES (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl ES benamystės strategijos (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl ES benamystės strategijos (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 7 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 7 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 22 d. rašytinį pareiškimą dėl gatvės benamių klausimo sprendimo (16) ir 2010 m. gruodžio 16 d. rašytinį pareiškimą dėl ES benamystės strategijos (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 22 d. rašytinį pareiškimą dėl gatvės benamių klausimo sprendimo (16) ir 2010 m. gruodžio 16 d. rašytinį pareiškimą dėl ES benamystės strategijos (17),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) 2011 m. ataskaitas „Sveikatos priežiūros prieinamumas nelegaliems migrantams dešimtyje ES valstybių narių“ (18) ir „Pagrindinės nelegalių migrantų teisės Europos Sąjungoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) 2011 m. ataskaitas „Sveikatos priežiūros prieinamumas nelegaliems migrantams dešimtyje ES valstybių narių“ (18) ir „Pagrindinės nelegalių migrantų teisės Europos Sąjungoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo mėn. Socialinės apsaugos komiteto trečiąją ataskaitą „Ekonomikos krizės ir vykstančio fiskalinio konsolidavimo socialinis poveikis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo mėn. Socialinės apsaugos komiteto trečiąją ataskaitą „Ekonomikos krizės ir vykstančio fiskalinio konsolidavimo socialinis poveikis“,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio gydytojų organizacijos ataskaitą „Pažeidžiamų grupių galimybės gauti sveikatos priežiūros paslaugas Europos Sąjungoje 2012 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio gydytojų organizacijos ataskaitą „Pažeidžiamų grupių galimybės gauti sveikatos priežiūros paslaugas Europos Sąjungoje 2012 m.“,

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo ataskaitą „Trečiasis Europos gyvenimo kokybės tyrimas. Gyvenimo kokybė Europoje: krizės poveikis“ (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo ataskaitą „Trečiasis Europos gyvenimo kokybės tyrimas. Gyvenimo kokybė Europoje: krizės poveikis“ (19),

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo ataskaitą „Konsultavimo namų ūkio įsiskolinimo klausimais paslaugos Europos Sąjungoje“ (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo ataskaitą „Konsultavimo namų ūkio įsiskolinimo klausimais paslaugos Europos Sąjungoje“ (20),

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo ataskaitą „Romų gyvenimo sąlygos: nestandartiniai būstai ir sveikata“ (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo ataskaitą „Romų gyvenimo sąlygos: nestandartiniai būstai ir sveikata“ (21),

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo ataskaitą „Neįgalių ar sveikatos problemų turinčių jaunuolių aktyvi įtrauktis“ (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo ataskaitą „Neįgalių ar sveikatos problemų turinčių jaunuolių aktyvi įtrauktis“ (22),

| — | atsižvelgdamas į EPBO ataskaitą „Apie sveikatą glaustai. Europa 2012 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EPBO ataskaitą „Apie sveikatą glaustai. Europa 2012 m.“,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos leidinį „Socialinė apsauga visiems. Nelygių galimybių pažeidžiamoms grupėms gauti sveikatos priežiūros paslaugas sprendimas Europos ir Vidurio Azijos šalyse“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos leidinį „Socialinė apsauga visiems. Nelygių galimybių pažeidžiamoms grupėms gauti sveikatos priežiūros paslaugas sprendimas Europos ir Vidurio Azijos šalyse“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A7-0221/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A7-0221/2013),

| A. | kadangi visi žmonės gimsta laisvi, turi vienodą orumą ir teises ir kadangi valstybėms narėms tenka atsakomybė skatinti šias teises ir jas užtikrinti savo konstitucijoje ir visuomenės sveikatos sistemose; kadangi visoje ES yra lyčių nelygybė tiek gaunant sveikatos priežiūrą, tiek su sveikata susijusių rezultatų požiūriu; |
| --- | --- |

A.

kadangi visi žmonės gimsta laisvi, turi vienodą orumą ir teises ir kadangi valstybėms narėms tenka atsakomybė skatinti šias teises ir jas užtikrinti savo konstitucijoje ir visuomenės sveikatos sistemose; kadangi visoje ES yra lyčių nelygybė tiek gaunant sveikatos priežiūrą, tiek su sveikata susijusių rezultatų požiūriu;

| B. | kadangi pagrindinės ES vertybės turėtų būti gerbiamos net krizės atveju ir Europos Sąjungoje galimybė gauti priežiūros, sveikatos priežiūros paslaugas ir socialinę paramą turėtų būti vertinama kaip kiekvieno asmens pagrindinė teisė; kadangi, priešingai, sveikata, sveikatos priežiūra ir socialinės paslaugos sumažintos daugelyje valstybių narių, nes įgyvendinama griežto taupymo politika, taigi pakenkta visuotinėms galimybėms naudotis paslaugomis ir jų kokybei; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagrindinės ES vertybės turėtų būti gerbiamos net krizės atveju ir Europos Sąjungoje galimybė gauti priežiūros, sveikatos priežiūros paslaugas ir socialinę paramą turėtų būti vertinama kaip kiekvieno asmens pagrindinė teisė; kadangi, priešingai, sveikata, sveikatos priežiūra ir socialinės paslaugos sumažintos daugelyje valstybių narių, nes įgyvendinama griežto taupymo politika, taigi pakenkta visuotinėms galimybėms naudotis paslaugomis ir jų kokybei;

| C. | kadangi visos ES sveikatos priežiūros sistemos susiduria su dideliais sunkumais, įskaitant tebesitęsiančią euro zonos valstybių skolos krizę, kuri daro spaudimą viešiesiems finansams, senstančius gyventojus, besikeičiančias sveikatos priežiūros paslaugas ir didėjančias išlaidas sveikatai, kurios aiškiai rodo, kad skubiai reikalinga reforma; |
| --- | --- |

C.

kadangi visos ES sveikatos priežiūros sistemos susiduria su dideliais sunkumais, įskaitant tebesitęsiančią euro zonos valstybių skolos krizę, kuri daro spaudimą viešiesiems finansams, senstančius gyventojus, besikeičiančias sveikatos priežiūros paslaugas ir didėjančias išlaidas sveikatai, kurios aiškiai rodo, kad skubiai reikalinga reforma;

| D. | kadangi ES socialinės apsaugos sistema su didžiausiomis socialinių paslaugų gyventojams įnašais yra pažangiausia pasaulyje; pabrėžia, kad išlaikyti ir toliau vystyti europinį socialinį modelį turi būti politikos prioritetas; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES socialinės apsaugos sistema su didžiausiomis socialinių paslaugų gyventojams įnašais yra pažangiausia pasaulyje; pabrėžia, kad išlaikyti ir toliau vystyti europinį socialinį modelį turi būti politikos prioritetas;

| E. | kadangi Pasaulio sveikatos organizacija Talino chartijoje pareiškė, kad sveikata yra esminis ekonominio vystymosi ir klestėjimo veiksnys; |
| --- | --- |

E.

kadangi Pasaulio sveikatos organizacija Talino chartijoje pareiškė, kad sveikata yra esminis ekonominio vystymosi ir klestėjimo veiksnys;

| F. | kadangi keliose valstybėse narėse didėja nelygybė, nes neturtingiausi ir labiausiai skurstantys žmonės ten tampa dar neturtingesni; kadangi 2011 m. apie 24,2 proc. ES gyventojų grėsė skurdas arba atskirtis; kadangi, be to, mažas pajamas gaunančių asmenų, jų pačių vertinimu, sveikata pablogėjo, vis didesnis atotrūkis tarp jų ir 25 proc. didžiausias pajamas gaunančių asmenų sveikatos; |
| --- | --- |

F.

kadangi keliose valstybėse narėse didėja nelygybė, nes neturtingiausi ir labiausiai skurstantys žmonės ten tampa dar neturtingesni; kadangi 2011 m. apie 24,2 proc. ES gyventojų grėsė skurdas arba atskirtis; kadangi, be to, mažas pajamas gaunančių asmenų, jų pačių vertinimu, sveikata pablogėjo, vis didesnis atotrūkis tarp jų ir 25 proc. didžiausias pajamas gaunančių asmenų sveikatos;

| G. | kadangi didėja ilgalaikio nedarbo lygis, todėl daugelis piliečių netenka draudimo apsaugos ir taip apribojamos jų galimybės gauti sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

G.

kadangi didėja ilgalaikio nedarbo lygis, todėl daugelis piliečių netenka draudimo apsaugos ir taip apribojamos jų galimybės gauti sveikatos priežiūros paslaugas;

| H. | kadangi pažeidžiamiausios grupės patiria neproporcingai didelį dabartinės krizės poveikį, nes nukenčia ir dėl prarastų pajamų, ir dėl sumažintų priežiūros paslaugų; |
| --- | --- |

H.

kadangi pažeidžiamiausios grupės patiria neproporcingai didelį dabartinės krizės poveikį, nes nukenčia ir dėl prarastų pajamų, ir dėl sumažintų priežiūros paslaugų;

| I. | kadangi nuolat skurstantys asmenys – dažnai ilgalaikiai bedarbiai arba mažus atlyginimus gaunantys asmenys, vieni su vaikais gyvenantys vieniši asmenys, kurie nedirba arba dirba keletą valandų, ir vyresnio amžiaus asmenys, gyvenantys Vidurio ir Rytų Europoje, nuolat įvardijami vienais iš pažeidžiamiausių; |
| --- | --- |

I.

kadangi nuolat skurstantys asmenys – dažnai ilgalaikiai bedarbiai arba mažus atlyginimus gaunantys asmenys, vieni su vaikais gyvenantys vieniši asmenys, kurie nedirba arba dirba keletą valandų, ir vyresnio amžiaus asmenys, gyvenantys Vidurio ir Rytų Europoje, nuolat įvardijami vienais iš pažeidžiamiausių;

| J. | kadangi naujausiais tyrimais patvirtina, kad atsirado nauja pažeidžiamų asmenų grupė, kurie anksčiau buvo palygini turtingi, bet dabar jiems reikalinga pagalba dėl asmeninių skolų: ši žmonių grupė, kuriai anksčiau nereikėjo pagalbos, gali nesudurti galo su galu ir pradėti nevykdyti įsipareigojimų ir neapmokėti sąskaitų, susijusių su skolomis, arba nebeįstengti sumokėti už būtinas priežiūros paslaugas ir bijoti, kad teks palikti savo būstą; |
| --- | --- |

J.

kadangi naujausiais tyrimais patvirtina, kad atsirado nauja pažeidžiamų asmenų grupė, kurie anksčiau buvo palygini turtingi, bet dabar jiems reikalinga pagalba dėl asmeninių skolų: ši žmonių grupė, kuriai anksčiau nereikėjo pagalbos, gali nesudurti galo su galu ir pradėti nevykdyti įsipareigojimų ir neapmokėti sąskaitų, susijusių su skolomis, arba nebeįstengti sumokėti už būtinas priežiūros paslaugas ir bijoti, kad teks palikti savo būstą;

| K. | kadangi svarbų vaidmenį atlieka viešosios paslaugos – kurias teikia valstybė ir jas valdo demokratiškai dalyvaujant vartotojams – srityse, kurios itin svarbios užtikrinant gerovę, įskaitant sveikatos priežiūrą, švietimą, teisingumą, vandens tiekimą, aprūpinimą būstu, transportą ir vaikų bei vyresnio amžiaus asmenų priežiūrą; |
| --- | --- |

K.

kadangi svarbų vaidmenį atlieka viešosios paslaugos – kurias teikia valstybė ir jas valdo demokratiškai dalyvaujant vartotojams – srityse, kurios itin svarbios užtikrinant gerovę, įskaitant sveikatos priežiūrą, švietimą, teisingumą, vandens tiekimą, aprūpinimą būstu, transportą ir vaikų bei vyresnio amžiaus asmenų priežiūrą;

| L. | kadangi dėl sveikatos priežiūros sistemų susiskaidymo gali susidaryti situacija, kai daugelis pacientų negauna medicininiu požiūriu būtinos priežiūros, o kiti gauna priežiūrą, kuri nebūtina arba netgi žalinga; |
| --- | --- |

L.

kadangi dėl sveikatos priežiūros sistemų susiskaidymo gali susidaryti situacija, kai daugelis pacientų negauna medicininiu požiūriu būtinos priežiūros, o kiti gauna priežiūrą, kuri nebūtina arba netgi žalinga;

| M. | kadangi dėl krizės padidėjo ilgalaikio nedalyvavimo darbo rinkoje rizika, visų pirma, jaunų asmenų, ir jie yra mažiausiai apsaugoti nuo jos padarinių, susijusių su būsimu dalyvavimu darbo rinkoje ir pajamomis; |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl krizės padidėjo ilgalaikio nedalyvavimo darbo rinkoje rizika, visų pirma, jaunų asmenų, ir jie yra mažiausiai apsaugoti nuo jos padarinių, susijusių su būsimu dalyvavimu darbo rinkoje ir pajamomis;

| N. | kadangi vis daugiau žmonių ES dirba toliau sukakus įstatyme numatytam pensiniam amžiui iš dalies dėl finansinių nepriteklių jausdami kitų namų ūkio pajamų šaltinių trūkumą sukakus pensiniam amžiui; |
| --- | --- |

N.

kadangi vis daugiau žmonių ES dirba toliau sukakus įstatyme numatytam pensiniam amžiui iš dalies dėl finansinių nepriteklių jausdami kitų namų ūkio pajamų šaltinių trūkumą sukakus pensiniam amžiui;

| O. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse auga vartotojų paslaugų kainos ir tai reiškia, kad daugelis žmonių nebegali sau leisti atitinkamo lygio paslaugų savo akivaizdiems poreikiams patenkinti ir dėl to tampa priklausomi, patiria papildomą įtampą namų ar darbo aplinkoje arba gali patirti neigiamą poveikį sveikatai, dėl kurio jie gali patirti socialinę atskirtį; |
| --- | --- |

O.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse auga vartotojų paslaugų kainos ir tai reiškia, kad daugelis žmonių nebegali sau leisti atitinkamo lygio paslaugų savo akivaizdiems poreikiams patenkinti ir dėl to tampa priklausomi, patiria papildomą įtampą namų ar darbo aplinkoje arba gali patirti neigiamą poveikį sveikatai, dėl kurio jie gali patirti socialinę atskirtį;

| P. | kadangi sveikatos priežiūros sistemos gali (netyčia) sudaryti kliūtis gauti sveikatos priežiūrą sistema arba teikti kitokios kokybės sveikatos priežiūrą asmenims, kuriems būdinga daugiau negu viena ginama ypatybė, pvz., lytis, amžius arba priklausymas mažumų grupei; |
| --- | --- |

P.

kadangi sveikatos priežiūros sistemos gali (netyčia) sudaryti kliūtis gauti sveikatos priežiūrą sistema arba teikti kitokios kokybės sveikatos priežiūrą asmenims, kuriems būdinga daugiau negu viena ginama ypatybė, pvz., lytis, amžius arba priklausymas mažumų grupei;

| Q. | kadangi kai kurios socialinės apsaugos sistemos yra keičiamos siekiant panaikinti arba apriboti tam tikrų grupių galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugas ir išlaidų už tam tikras gydymo paslaugas ir vaistus apmokėjimą (23) ir taip keliama papildoma rizika asmeninei ir visuomenės sveikatai ir ilgalaikiam šių sistemų tvarumui; |
| --- | --- |

Q.

kadangi kai kurios socialinės apsaugos sistemos yra keičiamos siekiant panaikinti arba apriboti tam tikrų grupių galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugas ir išlaidų už tam tikras gydymo paslaugas ir vaistus apmokėjimą (23) ir taip keliama papildoma rizika asmeninei ir visuomenės sveikatai ir ilgalaikiam šių sistemų tvarumui;

| R. | kadangi nustatyta, kad daugiausia priežiūros ES šiuo metu teikia neoficialūs, neapmokami priežiūros teikėjai; kadangi šiam didžiuliam ištekliui kyla grėsmė dėl daugybės demografinių pokyčių ir didėjančios priežiūros naštos; |
| --- | --- |

R.

kadangi nustatyta, kad daugiausia priežiūros ES šiuo metu teikia neoficialūs, neapmokami priežiūros teikėjai; kadangi šiam didžiuliam ištekliui kyla grėsmė dėl daugybės demografinių pokyčių ir didėjančios priežiūros naštos;

| S. | kadangi teisė į įvairias namuose, gyvenamojoje vietoje teikiamas ir kitas bendruomenės paramos paslaugas, įskaitant asmeninę pagalbą, yra įtvirtinta JT neįgaliųjų teisių konvencijos 19 ir 26 straipsniuose; |
| --- | --- |

S.

kadangi teisė į įvairias namuose, gyvenamojoje vietoje teikiamas ir kitas bendruomenės paramos paslaugas, įskaitant asmeninę pagalbą, yra įtvirtinta JT neįgaliųjų teisių konvencijos 19 ir 26 straipsniuose;

| T. | kadangi priežastys, dėl kurių vaikai apgyvendinami alternatyviose priežiūros įstaigose, yra sudėtinės ir daugialypės, bet dažnai atrodo tiesiogiai arba netiesiogiai susijusios su skurdu ir socialine atskirtimi; |
| --- | --- |

T.

kadangi priežastys, dėl kurių vaikai apgyvendinami alternatyviose priežiūros įstaigose, yra sudėtinės ir daugialypės, bet dažnai atrodo tiesiogiai arba netiesiogiai susijusios su skurdu ir socialine atskirtimi;

| U. | kadangi tikslios ir prieinamos informacijos stoka gali būti viena iš priežasčių, dėl kurių pažeidžiamos grupės negali gauti būtinos priežiūros, kurią gauti jos turi teisę; |
| --- | --- |

U.

kadangi tikslios ir prieinamos informacijos stoka gali būti viena iš priežasčių, dėl kurių pažeidžiamos grupės negali gauti būtinos priežiūros, kurią gauti jos turi teisę;

| V. | kadangi pranešimuose nurodyta, kad kai kurie ES piliečiai ir kiti asmenys, turintys juridinę teisę į medicinos ir priežiūros paslaugas, norėdami pasinaudoti šia teise tarpvalstybiniais atvejais susiduria su vis didesnėmis kliūtimis; |
| --- | --- |

V.

kadangi pranešimuose nurodyta, kad kai kurie ES piliečiai ir kiti asmenys, turintys juridinę teisę į medicinos ir priežiūros paslaugas, norėdami pasinaudoti šia teise tarpvalstybiniais atvejais susiduria su vis didesnėmis kliūtimis;

| W. | kadangi dėl medicininės demografijos problemų (kai kuriose geografinėse zonose yra maža priežiūros paslaugų pasiūla) keliose valstybėse narėse pažeidžiamoms grupėms kyla sunkumų naudotis priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

W.

kadangi dėl medicininės demografijos problemų (kai kuriose geografinėse zonose yra maža priežiūros paslaugų pasiūla) keliose valstybėse narėse pažeidžiamoms grupėms kyla sunkumų naudotis priežiūros paslaugomis;

| X. | kadangi daugėja pranešimų apie didėjančią socialinę atskirtį ir agresiją, pasireiškiančią žodiniais ir fiziniais išpuoliais prieš mažumas ir pažeidžiamus asmenis; kadangi apie tokius incidentus turėtų būti pranešama išsamiai; |
| --- | --- |

X.

kadangi daugėja pranešimų apie didėjančią socialinę atskirtį ir agresiją, pasireiškiančią žodiniais ir fiziniais išpuoliais prieš mažumas ir pažeidžiamus asmenis; kadangi apie tokius incidentus turėtų būti pranešama išsamiai;

| Y. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse atsisakant neįgalių asmenų, mokymosi sunkumų turinčių asmenų arba psichinėmis ligomis sergančių asmenų socialinės politikos vis mažiau laikomasi teisėmis pagrįsto įtraukties požiūrio, kuriuo siekiama visiškai įtraukti į bendruomenę, ir pereinama prie praeityje vyravusio labiau institucinio ir segregacinio požiūrio; |
| --- | --- |

Y.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse atsisakant neįgalių asmenų, mokymosi sunkumų turinčių asmenų arba psichinėmis ligomis sergančių asmenų socialinės politikos vis mažiau laikomasi teisėmis pagrįsto įtraukties požiūrio, kuriuo siekiama visiškai įtraukti į bendruomenę, ir pereinama prie praeityje vyravusio labiau institucinio ir segregacinio požiūrio;

| Z. | pabrėžia, kad ES sveikatos ir socialinės priežiūros sektorius turi dideles užimtumo galimybes; |
| --- | --- |

Z.

pabrėžia, kad ES sveikatos ir socialinės priežiūros sektorius turi dideles užimtumo galimybes;

| AA. | kadangi daugumoje darbo vietų kai kurių valstybių narių sveikatos priežiūros ir priežiūros sektoriuje yra prastas atlygis, dažnai nesudaromos oficialios sutartys ir neužtikrinamos kitos pagrindinės darbo teisės ir tos darbo vietos nėra patrauklios dėl didelės fizinio ir emocinio streso rizikos, grėsmės pervargti ir aiškių karjeros galimybių trūkumo; kadangi šiame sektoriuje siūloma mažai mokymo galimybių, be to, jo darbuotojai daugiausia yra senyvo amžiaus žmonės, moterys ir migrantai; kadangi priežiūra ES dažnai teikiama neoficialių, nemokamų priežiūros teikėjų, kurie patys gali būti laikomi pažeidžiama grupe dėl didėjančios būtinybės teikti sudėtingesnę ir specialesnę priežiūrą; kadangi kai kuriose valstybėse narėse stinga kokybiškų priežiūros paslaugų, kurios būtų prieinamos visiems nepaisant pajamų dydžio; |
| --- | --- |

AA.

kadangi daugumoje darbo vietų kai kurių valstybių narių sveikatos priežiūros ir priežiūros sektoriuje yra prastas atlygis, dažnai nesudaromos oficialios sutartys ir neužtikrinamos kitos pagrindinės darbo teisės ir tos darbo vietos nėra patrauklios dėl didelės fizinio ir emocinio streso rizikos, grėsmės pervargti ir aiškių karjeros galimybių trūkumo; kadangi šiame sektoriuje siūloma mažai mokymo galimybių, be to, jo darbuotojai daugiausia yra senyvo amžiaus žmonės, moterys ir migrantai; kadangi priežiūra ES dažnai teikiama neoficialių, nemokamų priežiūros teikėjų, kurie patys gali būti laikomi pažeidžiama grupe dėl didėjančios būtinybės teikti sudėtingesnę ir specialesnę priežiūrą; kadangi kai kuriose valstybėse narėse stinga kokybiškų priežiūros paslaugų, kurios būtų prieinamos visiems nepaisant pajamų dydžio;

| AB. | kadangi norint pereiti nuo institucinių prie bendruomeninių priežiūros rūšių reikia didesnės su būstu susijusios paramos pažeidžiamiems asmenims, kad jie galėtų gyventi nepriklausomai; |
| --- | --- |

AB.

kadangi norint pereiti nuo institucinių prie bendruomeninių priežiūros rūšių reikia didesnės su būstu susijusios paramos pažeidžiamiems asmenims, kad jie galėtų gyventi nepriklausomai;

| AC. | kadangi priežiūros infrastruktūrą paliekantys ir savarankišką gyvenimą pradedantys jaunuoliai ypač susiduria su skurdu ir socialine atskirtimi; |
| --- | --- |

AC.

kadangi priežiūros infrastruktūrą paliekantys ir savarankišką gyvenimą pradedantys jaunuoliai ypač susiduria su skurdu ir socialine atskirtimi;

| AD. | kadangi vis daugiau vyresnio amžiaus asmenų turi būti laikomi pažeidžiamais asmenimis; |
| --- | --- |

AD.

kadangi vis daugiau vyresnio amžiaus asmenų turi būti laikomi pažeidžiamais asmenimis;

| AE. | kadangi neturtingi ES piliečiai iš kitų valstybių narių ir asmenys iš trečiųjų šalių, kurie naudojasi kitos valstybės narės socialine apsauga, taip pat gali turėti daug sunkumų dėl priežiūros paslaugų; |
| --- | --- |

AE.

kadangi neturtingi ES piliečiai iš kitų valstybių narių ir asmenys iš trečiųjų šalių, kurie naudojasi kitos valstybės narės socialine apsauga, taip pat gali turėti daug sunkumų dėl priežiūros paslaugų;

| AF. | kadangi visi žmonės turi teisę į tokį gyvenimo lygį, kad jie ir jų šeimos galėtų džiaugtis sveikata ir gera savijauta; |
| --- | --- |

AF.

kadangi visi žmonės turi teisę į tokį gyvenimo lygį, kad jie ir jų šeimos galėtų džiaugtis sveikata ir gera savijauta;

| AG. | kadangi svarbu pabrėžti pilietinės visuomenės ir jos organizacijų, atliekančių svarbų vaidmenį bendraujant su atskirtomis visuomenės grupėmis, svarbą; |
| --- | --- |

AG.

kadangi svarbu pabrėžti pilietinės visuomenės ir jos organizacijų, atliekančių svarbų vaidmenį bendraujant su atskirtomis visuomenės grupėmis, svarbą;

| AH. | kadangi sveikatos apsauga daro didelį poveikį žmonių gyvenimo kokybei, ilgaamžiškumui ir orumui; |
| --- | --- |

AH.

kadangi sveikatos apsauga daro didelį poveikį žmonių gyvenimo kokybei, ilgaamžiškumui ir orumui;

| AI. | kadangi Europoje kiekvienais metais apie 10 proc. vaikų gimsta neišnešioti (iki 37 nėštumo savaitės) ir kadangi moterys su per anksti gimusiais naujagimiais dažnai neturi galimybės gauti tinkamų ir kokybiškų sveikatos priežiūros paslaugų, o tai sukelia dar didesnių padarinių šeimos ir profesinio gyvenimo derinimui; |
| --- | --- |

AI.

kadangi Europoje kiekvienais metais apie 10 proc. vaikų gimsta neišnešioti (iki 37 nėštumo savaitės) ir kadangi moterys su per anksti gimusiais naujagimiais dažnai neturi galimybės gauti tinkamų ir kokybiškų sveikatos priežiūros paslaugų, o tai sukelia dar didesnių padarinių šeimos ir profesinio gyvenimo derinimui;

| AJ. | kadangi skurdas, nepakankamas išsilavinimas ir žemesnis socialinės integracijos lygis yra susiję su prastais sveikatos rezultatais; kadangi pagrindinės kliūčių teikti pažeidžiamoms grupėms sveikatos priežiūros paslaugas sudaro nepakankamas sveikatos priežiūros sistemos ir administracinių problemų išmanymas arba supratimas, žinių apie ligų prevenciją trūkumas ir galimybės patekti į paslaugų teikimo vietą nebuvimas; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi skurdas, nepakankamas išsilavinimas ir žemesnis socialinės integracijos lygis yra susiję su prastais sveikatos rezultatais; kadangi pagrindinės kliūčių teikti pažeidžiamoms grupėms sveikatos priežiūros paslaugas sudaro nepakankamas sveikatos priežiūros sistemos ir administracinių problemų išmanymas arba supratimas, žinių apie ligų prevenciją trūkumas ir galimybės patekti į paslaugų teikimo vietą nebuvimas;

| 1. | ragina Komisiją reikalauti, kad valstybės narės pateiktų informaciją apie įgyvendinamas griežtas taupymo priemones, atliktų griežtų taupymo priemonių socialinio poveikio vertinimus ir savo rekomendacijose nurodytų, kaip vidutinės trukmės it ilguoju laikotarpiu spręsti problemas, kurios kyla dėl tokių priemonių socialinio ir ekonominio poveikio; todėl prašo Komisiją reguliariai rengti tokių vertinimų suvestines ataskaitas ir jas perduoti Parlamentui; rekomenduoja, kad vykdant Europos semestrą būtų ne tik skiriamas dėmesys socialinės apsaugos sistemų finansiniam tvarumui, bet ir atsižvelgiama į galimą poveikį priežiūros paslaugų prieinamumui ir kokybei; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją reikalauti, kad valstybės narės pateiktų informaciją apie įgyvendinamas griežtas taupymo priemones, atliktų griežtų taupymo priemonių socialinio poveikio vertinimus ir savo rekomendacijose nurodytų, kaip vidutinės trukmės it ilguoju laikotarpiu spręsti problemas, kurios kyla dėl tokių priemonių socialinio ir ekonominio poveikio; todėl prašo Komisiją reguliariai rengti tokių vertinimų suvestines ataskaitas ir jas perduoti Parlamentui; rekomenduoja, kad vykdant Europos semestrą būtų ne tik skiriamas dėmesys socialinės apsaugos sistemų finansiniam tvarumui, bet ir atsižvelgiama į galimą poveikį priežiūros paslaugų prieinamumui ir kokybei;

| 2. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti socialines investicijas į socialines paslaugas. pvz., sveikatos, priežiūros ir socialinius sektorius, sektorius, kurie itin svarbūs vykstant demografiniams pokyčiams ir susiduriant su socialiniais krizės padariniais ir kuriuose yra didžiulių galimybių kurti darbo vietas; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti socialines investicijas į socialines paslaugas. pvz., sveikatos, priežiūros ir socialinius sektorius, sektorius, kurie itin svarbūs vykstant demografiniams pokyčiams ir susiduriant su socialiniais krizės padariniais ir kuriuose yra didžiulių galimybių kurti darbo vietas;

| 3. | yra įsitikinęs, kad vykdant būtinas reformas dėmesys turėtų būti skiriamas sveikatos priežiūros kokybei ir veiksmingumui, turėtų būti didinamos galimybės gauti tinkamą sveikatos priežiūrą tinkamu laiku ir tinkamomis aplinkybėmis, užtikrinama žmonių sveikata ir kuo labiau užkertamas kelias įprastoms ir išvengtinoms ligų komplikacijoms; |
| --- | --- |

3.

yra įsitikinęs, kad vykdant būtinas reformas dėmesys turėtų būti skiriamas sveikatos priežiūros kokybei ir veiksmingumui, turėtų būti didinamos galimybės gauti tinkamą sveikatos priežiūrą tinkamu laiku ir tinkamomis aplinkybėmis, užtikrinama žmonių sveikata ir kuo labiau užkertamas kelias įprastoms ir išvengtinoms ligų komplikacijoms;

| 4. | primena, kad valstybės narės sutiko patvirtinti požiūrį, pagal kurį būtų pereinama nuo „gydomųjų“ priemonių, kuriomis šalinami atskirties ir prastos sveikatos požymiai, prie prevencinių priemonių, kurios „būtų strategija, skirta gyvenimo kokybei gerinti ir chroniškų ligų, ligotumo ir negalios naštai mažinti“ (24); todėl pabrėžia, kad neveikimas turi ilgalaikį poveikį; |
| --- | --- |

4.

primena, kad valstybės narės sutiko patvirtinti požiūrį, pagal kurį būtų pereinama nuo „gydomųjų“ priemonių, kuriomis šalinami atskirties ir prastos sveikatos požymiai, prie prevencinių priemonių, kurios „būtų strategija, skirta gyvenimo kokybei gerinti ir chroniškų ligų, ligotumo ir negalios naštai mažinti“ (24); todėl pabrėžia, kad neveikimas turi ilgalaikį poveikį;

| 5. | mano, kad neverta taupyti paliekant pažeidžiamus asmenis be galimybės gauti sveikatos priežiūros arba priežiūros paslaugas, nes ilgainiui tai gali neigiamai atsiliepti sveikatos priežiūros išlaidoms ir asmeninei arba visuomenės sveikatai; |
| --- | --- |

5.

mano, kad neverta taupyti paliekant pažeidžiamus asmenis be galimybės gauti sveikatos priežiūros arba priežiūros paslaugas, nes ilgainiui tai gali neigiamai atsiliepti sveikatos priežiūros išlaidoms ir asmeninei arba visuomenės sveikatai;

| 6. | mano, kad iki galo neįvertinti platesni daugelio šiuo metu įgyvendinamų trumpalaikių išlaidų mažinimo priemonių, pvz., pradinių prieigos prie sveikatos priežiūros mokesčių įvedimo, didesnių išlaidų grynaisiais arba panaikintos galimybės teikti priežiūrą pažeidžiamoms grupėms, socialiniai ir ekonominiai padariniai visuomenei arba galimas diskriminacinis poveikis ir ilgalaikiai padariniai, įskaitant pavojus visuomenės sveikatai ir galimą poveikį tikėtinai gyvenimo trukmei; pabrėžia, kad tokios priemonės turi neproporcingą neigiamą poveikį pažeidžiamoms grupėms; |
| --- | --- |

6.

mano, kad iki galo neįvertinti platesni daugelio šiuo metu įgyvendinamų trumpalaikių išlaidų mažinimo priemonių, pvz., pradinių prieigos prie sveikatos priežiūros mokesčių įvedimo, didesnių išlaidų grynaisiais arba panaikintos galimybės teikti priežiūrą pažeidžiamoms grupėms, socialiniai ir ekonominiai padariniai visuomenei arba galimas diskriminacinis poveikis ir ilgalaikiai padariniai, įskaitant pavojus visuomenės sveikatai ir galimą poveikį tikėtinai gyvenimo trukmei; pabrėžia, kad tokios priemonės turi neproporcingą neigiamą poveikį pažeidžiamoms grupėms;

| 7. | mano, kad apgailėtina, jog tam tikros medicininės būklės žyme paženklinti žmonės nesiryžta siekti būtinos priežiūros, todėl, pvz., užkrečiamos ligos gali likti negydomos ir kelti riziką visuomenės sveikatai; |
| --- | --- |

7.

mano, kad apgailėtina, jog tam tikros medicininės būklės žyme paženklinti žmonės nesiryžta siekti būtinos priežiūros, todėl, pvz., užkrečiamos ligos gali likti negydomos ir kelti riziką visuomenės sveikatai;

| 8. | apgailestauja dėl neproporcingo poveikio, kurį turi valstybių sulaikymo praktika ir pareiga teikti ataskaitas, susijusias su imigracijos įstatymo įgyvendinimu, dokumentais nepagrįstoms migrantų galimybėms gauti medicininę pagalbą (25); |
| --- | --- |

8.

apgailestauja dėl neproporcingo poveikio, kurį turi valstybių sulaikymo praktika ir pareiga teikti ataskaitas, susijusias su imigracijos įstatymo įgyvendinimu, dokumentais nepagrįstoms migrantų galimybėms gauti medicininę pagalbą (25);

| 9. | pripažįsta, kad įvairios pažeidžiamos sritys, institucinės priežiūros patirtis, galimybių gauti kokybišką bendruomenės priežiūrą stoka ir benamystė yra glaudžiai susijusios; primena, kad sveikatos ir priežiūros paslaugos gali atlikti svarbų vaidmenį užkertant kelią skurdui ir socialinei atskirčiai ir kovojant su jomis, įskaitant kraštutines jų formas, pvz., benamystę; pabrėžia, kad su keletu pažeidžiamumo veiksnių susijusios grupės, pvz., romai, galiojančio leidimo gyventi neturintys asmenys arba benamiai, patiria netgi didesnę grėsmę būti neįtrauktoms į rizikos prevencijos kampanijas ir patikras ir likti be gydymo; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta, kad įvairios pažeidžiamos sritys, institucinės priežiūros patirtis, galimybių gauti kokybišką bendruomenės priežiūrą stoka ir benamystė yra glaudžiai susijusios; primena, kad sveikatos ir priežiūros paslaugos gali atlikti svarbų vaidmenį užkertant kelią skurdui ir socialinei atskirčiai ir kovojant su jomis, įskaitant kraštutines jų formas, pvz., benamystę; pabrėžia, kad su keletu pažeidžiamumo veiksnių susijusios grupės, pvz., romai, galiojančio leidimo gyventi neturintys asmenys arba benamiai, patiria netgi didesnę grėsmę būti neįtrauktoms į rizikos prevencijos kampanijas ir patikras ir likti be gydymo;

| 10. | pažymi neigiamą ilgalaikį išlaidų mažinimo krizės laikotarpiu poveikį profilaktinei sveikatos priežiūrai; mano, kad, jei būtina mažinti prevencines priemones, jas reikia bent grąžinti į ankstesnį lygį, kad būtų išsaugotas tęstinumas ir nesugriauta infrastruktūra; pabrėžia, kad ekonominė ir finansų krizė ir vadinamoji griežta taupymo politika, kurią įgyvendina valstybės narės, neturėtų lemti kapitalinių įdėjimų mažinimo valstybinėse sveikatos ir viešųjų paslaugų srityse, bet kad atsižvelgiant į jų svarbą ir esminį pobūdį, priešingai, pastangos turėtų būti dedamos siekiant konsoliduoti šias paslaugas, kad būtų galima patenkinti visuomenės, visų pirma jos pažeidžiamiausių grupių, poreikius; |
| --- | --- |

10.

pažymi neigiamą ilgalaikį išlaidų mažinimo krizės laikotarpiu poveikį profilaktinei sveikatos priežiūrai; mano, kad, jei būtina mažinti prevencines priemones, jas reikia bent grąžinti į ankstesnį lygį, kad būtų išsaugotas tęstinumas ir nesugriauta infrastruktūra; pabrėžia, kad ekonominė ir finansų krizė ir vadinamoji griežta taupymo politika, kurią įgyvendina valstybės narės, neturėtų lemti kapitalinių įdėjimų mažinimo valstybinėse sveikatos ir viešųjų paslaugų srityse, bet kad atsižvelgiant į jų svarbą ir esminį pobūdį, priešingai, pastangos turėtų būti dedamos siekiant konsoliduoti šias paslaugas, kad būtų galima patenkinti visuomenės, visų pirma jos pažeidžiamiausių grupių, poreikius;

| 11. | mano, kad taikant griežtas taupymo priemones jokiomis aplinkybėmis neturėtų būti pažeista piliečių teisė naudotis pagrindinėmis socialinėmis ir sveikatos priežiūros paslaugomis arba neturėtų būti kenkiama socialinių paslaugų teikimo naujovėms ir keičiamos teigiamos politikos plėtojimo tendencijos; |
| --- | --- |

11.

mano, kad taikant griežtas taupymo priemones jokiomis aplinkybėmis neturėtų būti pažeista piliečių teisė naudotis pagrindinėmis socialinėmis ir sveikatos priežiūros paslaugomis arba neturėtų būti kenkiama socialinių paslaugų teikimo naujovėms ir keičiamos teigiamos politikos plėtojimo tendencijos;

| 12. | ragina valstybes nares skatinti įdarbinimą socialinės priežiūros paslaugų srityje ir dirbti siekiant padidinti šio sektoriaus patrauklumą, nes jis teikia perspektyvios karjeros galimybes jauniems žmonėms; |
| --- | --- |

12.

ragina valstybes nares skatinti įdarbinimą socialinės priežiūros paslaugų srityje ir dirbti siekiant padidinti šio sektoriaus patrauklumą, nes jis teikia perspektyvios karjeros galimybes jauniems žmonėms;

| 13. | pabrėžia, kad daugėja ES piliečių, kurie gyvena ES ne savo gimtojoje šalyje ir neturi sveikatos draudimo, pvz., dėl nedarbo ir leidimų gyventi netekimo; pabrėžia, kad ES piliečiai, turintys sveikatos draudimą kitoje ES šalyje, dažnai sunkiai gauna priežiūrą, nes mokėti turi prieš suteikiant paslaugą; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad daugėja ES piliečių, kurie gyvena ES ne savo gimtojoje šalyje ir neturi sveikatos draudimo, pvz., dėl nedarbo ir leidimų gyventi netekimo; pabrėžia, kad ES piliečiai, turintys sveikatos draudimą kitoje ES šalyje, dažnai sunkiai gauna priežiūrą, nes mokėti turi prieš suteikiant paslaugą;

| 14. | yra susirūpinęs dėl to, kad neįgalūs asmenys ES patiria neproporcingai didelį valstybės išlaidų mažinimo poveikį, nes praranda paramos paslaugas, leidžiančias jiems nepriklausomai gyventi bendruomenėje; |
| --- | --- |

14.

yra susirūpinęs dėl to, kad neįgalūs asmenys ES patiria neproporcingai didelį valstybės išlaidų mažinimo poveikį, nes praranda paramos paslaugas, leidžiančias jiems nepriklausomai gyventi bendruomenėje;

| 15. | mano, kad dėl to daugėja žmonių, kurie gyvena ilgalaikės priežiūros įstaigose, taip pat toliau gilėja socialinė neįgaliųjų atskirtis ES ir tiesiogiai pažeidžiami ES įsipareigojimai pagal JT neįgaliųjų teisių konvenciją ir 2010–2020 m. Europos strategiją dėl negalios; |
| --- | --- |

15.

mano, kad dėl to daugėja žmonių, kurie gyvena ilgalaikės priežiūros įstaigose, taip pat toliau gilėja socialinė neįgaliųjų atskirtis ES ir tiesiogiai pažeidžiami ES įsipareigojimai pagal JT neįgaliųjų teisių konvenciją ir 2010–2020 m. Europos strategiją dėl negalios;

| 16. | pabrėžia, kad priežiūra, kurią turi gauti neįgalieji, turėtų būti teikiama prieinamai infrastruktūros ir komunikacijų atžvilgiu, o tai ypač svarbu kalbant apie asmenis su protine negalia (turinčius mokymosi sunkumų); pabrėžia būtinybę skatinti mokyti priežiūros teikėjus ir bendrosios praktikos gydytojus teikti prieinamą priežiūrą; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad priežiūra, kurią turi gauti neįgalieji, turėtų būti teikiama prieinamai infrastruktūros ir komunikacijų atžvilgiu, o tai ypač svarbu kalbant apie asmenis su protine negalia (turinčius mokymosi sunkumų); pabrėžia būtinybę skatinti mokyti priežiūros teikėjus ir bendrosios praktikos gydytojus teikti prieinamą priežiūrą;

| 17. | mano, kad bet kokiais būdais mažinant išlaidas, skirtas jaunimo ir kitų pažeidžiamų grupių priežiūros ir paramos paslaugoms, galima pažeisti esamas ES politikos nuostatas dėl aktyvios įtraukties; pabrėžia, kad dėl didelio jaunimo nedarbo atsiranda papildomas visų rūšių socialinių paslaugų poreikis ir kad tiksliniai veiksmai šiuo atžvilgiu galėtų padėti; |
| --- | --- |

17.

mano, kad bet kokiais būdais mažinant išlaidas, skirtas jaunimo ir kitų pažeidžiamų grupių priežiūros ir paramos paslaugoms, galima pažeisti esamas ES politikos nuostatas dėl aktyvios įtraukties; pabrėžia, kad dėl didelio jaunimo nedarbo atsiranda papildomas visų rūšių socialinių paslaugų poreikis ir kad tiksliniai veiksmai šiuo atžvilgiu galėtų padėti;

| 18. | pabrėžia, kad dėl augančio nedarbo ir ilgalaikio nedarbo dėl krizės, didelei daliai mūsų šalių piliečių – ilgą laiką darbo neturinčių asmenų ir jų išlaikomų asmenų – atsisakoma užtikrinti prieigą prie viešosios sveikatos priežiūros sistemos, socialinę apsaugos ir sveikatos priežiūros; ragina valstybes nares, visų pirma didžiausią nedarbo lygį turinčias valstybes nares, priimant reikiamas priemones veiksmingai ir greitai spręsti šį esminį klausimą; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad dėl augančio nedarbo ir ilgalaikio nedarbo dėl krizės, didelei daliai mūsų šalių piliečių – ilgą laiką darbo neturinčių asmenų ir jų išlaikomų asmenų – atsisakoma užtikrinti prieigą prie viešosios sveikatos priežiūros sistemos, socialinę apsaugos ir sveikatos priežiūros; ragina valstybes nares, visų pirma didžiausią nedarbo lygį turinčias valstybes nares, priimant reikiamas priemones veiksmingai ir greitai spręsti šį esminį klausimą;

| 19. | palankiai vertina 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“; pripažįsta, kad, norint per vaikų ugdymą atskleisti visas jų galimybes, itin svarbios investicijos ankstyvaisiais vaikų gyvenimo metais ir šios investicijos yra ekonomiškai veiksmingos; pripažįsta, kad investicijos į aukštos kokybės socialines paslaugas yra būtinos tinkamoms ir veiksmingoms vaikų apsaugos paslaugoms plėtoti ir visapusiškoms prevencijos strategijoms kurti; primena, jog svarbu taikyti gyvenimo eigos perspektyvą ir skatinti sveikatą, prevenciją ir ankstyvąją diagnostiką; pabrėžia, jog neseniai vykusi tymų pandemija parodė, kad visuomenės sveikatai užtikrinti svarbu nemokamai skiepyti vaikus; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“; pripažįsta, kad, norint per vaikų ugdymą atskleisti visas jų galimybes, itin svarbios investicijos ankstyvaisiais vaikų gyvenimo metais ir šios investicijos yra ekonomiškai veiksmingos; pripažįsta, kad investicijos į aukštos kokybės socialines paslaugas yra būtinos tinkamoms ir veiksmingoms vaikų apsaugos paslaugoms plėtoti ir visapusiškoms prevencijos strategijoms kurti; primena, jog svarbu taikyti gyvenimo eigos perspektyvą ir skatinti sveikatą, prevenciją ir ankstyvąją diagnostiką; pabrėžia, jog neseniai vykusi tymų pandemija parodė, kad visuomenės sveikatai užtikrinti svarbu nemokamai skiepyti vaikus;

| 20. | pripažįsta slaugančių šeimos narių ir savanorių (neoficiali priežiūra) didžiulį socialinį ir ekonominį indėlį ir vis didesnius jiems tenkančius įsipareigojimus dėl teikiamų paslaugų mažinimo arba dėl kylančių jų kainų; mano, kad griežtos taupymo priemonės neturėtų dar labiau apsunkinti neoficialių pagalbos teikėjų; pabrėžia priežiūros paslaugas teikiančių asmenų profesinės kompetencijos pripažinimo ir geros darbo kokybės užtikrinimo svarbą; ragina slaugantiems šeimos nariams teikti tinkamą pagalbą ir paramą, kad jie galėtų suderinti slaugą ir profesinę veiklą, ir mano, kad būtina slaugai skirtą laiką priskaičiuoti prie teisei į pensiją įgyti reikalingo stažo; pabrėžia, kad dauguma priežiūros paslaugų ES teikiamos neoficialiai, t. y. šeimos narių ir savanorių, ir ragina Komisiją, valstybes nares ir socialinius partnerius tai labiau vertinti ir už tai atlyginti; |
| --- | --- |

20.

pripažįsta slaugančių šeimos narių ir savanorių (neoficiali priežiūra) didžiulį socialinį ir ekonominį indėlį ir vis didesnius jiems tenkančius įsipareigojimus dėl teikiamų paslaugų mažinimo arba dėl kylančių jų kainų; mano, kad griežtos taupymo priemonės neturėtų dar labiau apsunkinti neoficialių pagalbos teikėjų; pabrėžia priežiūros paslaugas teikiančių asmenų profesinės kompetencijos pripažinimo ir geros darbo kokybės užtikrinimo svarbą; ragina slaugantiems šeimos nariams teikti tinkamą pagalbą ir paramą, kad jie galėtų suderinti slaugą ir profesinę veiklą, ir mano, kad būtina slaugai skirtą laiką priskaičiuoti prie teisei į pensiją įgyti reikalingo stažo; pabrėžia, kad dauguma priežiūros paslaugų ES teikiamos neoficialiai, t. y. šeimos narių ir savanorių, ir ragina Komisiją, valstybes nares ir socialinius partnerius tai labiau vertinti ir už tai atlyginti;

| 21. | pripažįsta, kad vis daugiau moterų dirba mokamą darbą (tačiau uždirba 18 proc. mažiau, nei vyrai), nors jos gana dažnai dirba priežiūros darbą (78 proc. globos ir priežiūros darbus dirbančių asmenų yra moterys), ir kad tai yra iššūkis siekiant patenkinamos darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros tikslo; mano, jog apskritai lanksčios darbo galimybės yra svarbios padedant žmonėms derinti darbą ir priežiūrą; yra susirūpinęs dėl neigiamo paslaugų teikimo mažinimo arba jų kainų didėjimo poveikio moterų užimtumo rodikliams, darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai, lyčių lygybei ir sveikam senėjimui; |
| --- | --- |

21.

pripažįsta, kad vis daugiau moterų dirba mokamą darbą (tačiau uždirba 18 proc. mažiau, nei vyrai), nors jos gana dažnai dirba priežiūros darbą (78 proc. globos ir priežiūros darbus dirbančių asmenų yra moterys), ir kad tai yra iššūkis siekiant patenkinamos darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros tikslo; mano, jog apskritai lanksčios darbo galimybės yra svarbios padedant žmonėms derinti darbą ir priežiūrą; yra susirūpinęs dėl neigiamo paslaugų teikimo mažinimo arba jų kainų didėjimo poveikio moterų užimtumo rodikliams, darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai, lyčių lygybei ir sveikam senėjimui;

| 22. | primena, kad ES nustatė, kad sveikatos priežiūros sektorius – potencialiai užimtumo augimą užtikrinanti sritis ir kad EP nustatė poreikį geriau apmokėti ir mokyti darbuotojus, kad ši sritis taptų patrauklia karjeros galimybe, ir gerinti paslaugų kokybę; atkreipia dėmesį į tai, kad pastebimai trūksta kai kuriose sveikatos apsaugos ir priežiūros srityse ir ragina valstybes nares skatinti jaunuolius rinktis slaugytojo profesiją, taip pat skatinti rengti kvalifikacijos kėlimo priemones, kurios prižiūrintiems asmenims ir priežiūros paslaugų teikėjams padėtų geriau suprasti priežiūros paslaugų gavėjų poreikius; |
| --- | --- |

22.

primena, kad ES nustatė, kad sveikatos priežiūros sektorius – potencialiai užimtumo augimą užtikrinanti sritis ir kad EP nustatė poreikį geriau apmokėti ir mokyti darbuotojus, kad ši sritis taptų patrauklia karjeros galimybe, ir gerinti paslaugų kokybę; atkreipia dėmesį į tai, kad pastebimai trūksta kai kuriose sveikatos apsaugos ir priežiūros srityse ir ragina valstybes nares skatinti jaunuolius rinktis slaugytojo profesiją, taip pat skatinti rengti kvalifikacijos kėlimo priemones, kurios prižiūrintiems asmenims ir priežiūros paslaugų teikėjams padėtų geriau suprasti priežiūros paslaugų gavėjų poreikius;

| 23. | pabrėžia didėjančią mobiliųjų paslaugų svarbą, kad tie, kuriems tų paslaugų reikia, jas gautų tiek miesto, tiek kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia didėjančią mobiliųjų paslaugų svarbą, kad tie, kuriems tų paslaugų reikia, jas gautų tiek miesto, tiek kaimo vietovėse;

| 24. | pabrėžia savanorių veiklos svarbą, kaip vertingą indėlį, prižiūrint vyresnio amžiaus žmones, kuriems reikalinga pagalba ir priežiūra, taip pat, kai reikia, atsiskyrusius ir vienišus asmenis; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia savanorių veiklos svarbą, kaip vertingą indėlį, prižiūrint vyresnio amžiaus žmones, kuriems reikalinga pagalba ir priežiūra, taip pat, kai reikia, atsiskyrusius ir vienišus asmenis;

| 25. | palankiai vertina tai, kad siekiant įveikti demografinio senėjimo keliamus iššūkius buvo pasirinkta Europos inovacijų partnerystė „Aktyvus ir sveikas senėjimas“ (EIP); taip siekiama tikslo iki 2020 m. ES piliečių sveiko gyvenimo trukmę pailginti dvejais metais; ir taip pat trimis aspektais siekiama pagerinti padėtį Europoje šiomis priemonėmis:






  i) | pagerinant vyresnio amžiaus žmonių sveikatą ir gyvenimo kokybę; |
| --- | --- | --- |

25.

palankiai vertina tai, kad siekiant įveikti demografinio senėjimo keliamus iššūkius buvo pasirinkta Europos inovacijų partnerystė „Aktyvus ir sveikas senėjimas“ (EIP); taip siekiama tikslo iki 2020 m. ES piliečių sveiko gyvenimo trukmę pailginti dvejais metais; ir taip pat trimis aspektais siekiama pagerinti padėtį Europoje šiomis priemonėmis:

i)

pagerinant vyresnio amžiaus žmonių sveikatą ir gyvenimo kokybę;

| ii) | didinant priežiūros sistemų tvarumą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

ii)

didinant priežiūros sistemų tvarumą ir veiksmingumą;

| iii) | suteikiant galimybes įmonėms augti ir patekti į rinką. |
| --- | --- |

iii)

suteikiant galimybes įmonėms augti ir patekti į rinką.

| 26. | pripažįsta trečiojo sektoriaus ir savanorių organizacijų atliekamą darbą, bet mano, kad jis negali pakeisti valstybės pareigos užtikrinti aukštos kokybės, veiksmingą, patikimą ir prieinamą priežiūros paslaugų teikimą, kuris būtų pagrįstas visiems prieinamomis kaip viešosios gėrybės paslaugomis ir kurio finansavimas būtų remiamas iš viešųjų išteklių; |
| --- | --- |

26.

pripažįsta trečiojo sektoriaus ir savanorių organizacijų atliekamą darbą, bet mano, kad jis negali pakeisti valstybės pareigos užtikrinti aukštos kokybės, veiksmingą, patikimą ir prieinamą priežiūros paslaugų teikimą, kuris būtų pagrįstas visiems prieinamomis kaip viešosios gėrybės paslaugomis ir kurio finansavimas būtų remiamas iš viešųjų išteklių;

| 27. | pabrėžia „Europos ilgalaikės priežiūros kokybės užtikrinimo sistemą“, kurioje įtvirtinti vyresnio amžiaus žmonių, kuriems reikalinga pagalba ir priežiūra, orumo ir gerovės užtikrinimo principai ir gairės ir kurią Europos Komisija paskelbė kaip WeDO projekto dalį (26); |
| --- | --- |

27.

pabrėžia „Europos ilgalaikės priežiūros kokybės užtikrinimo sistemą“, kurioje įtvirtinti vyresnio amžiaus žmonių, kuriems reikalinga pagalba ir priežiūra, orumo ir gerovės užtikrinimo principai ir gairės ir kurią Europos Komisija paskelbė kaip WeDO projekto dalį (26);

| 28. | ragina valstybes nares didinti sveikatos raštingumą ir tinkamai apie teikiamas paslaugas informuojant pažeidžiamas grupes, kurioms dažnai sunku gauti reikiamas paslaugas; taip pat svarbu priežiūros paslaugų gavėjus ir teikėjus įtraukti į jiems svarbių sprendimų priėmimo procesą; |
| --- | --- |

28.

ragina valstybes nares didinti sveikatos raštingumą ir tinkamai apie teikiamas paslaugas informuojant pažeidžiamas grupes, kurioms dažnai sunku gauti reikiamas paslaugas; taip pat svarbu priežiūros paslaugų gavėjus ir teikėjus įtraukti į jiems svarbių sprendimų priėmimo procesą;

Rekomendacijos

| 29. | ragina Komisiją fundamentalios analizės forma rinkti palyginamus ir esamą padėtį atspindinčius duomenis, susijusius su galimybėmis gauti priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją fundamentalios analizės forma rinkti palyginamus ir esamą padėtį atspindinčius duomenis, susijusius su galimybėmis gauti priežiūros paslaugas;

| 30. | ragina Komisiją ir valstybes nares, bendradarbiaujant su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, stebėti ir nacionaliniuose reformų planuose bandyti nustatyti, kurios nacionalinės politikos kryptys prieštarauja 2020 m. skurdo mažinimo tikslui; ragina valstybes nares ypatingą dėmesį skirti pažeidžiamiausioms grupėms ir pašalinti kliūtis gauti paslaugas, gerinti ir stiprinti įsisavinimą ir prevencines priemones ankstyvuoju etapu, kad būtų grįžta prie teisėmis pagrįsto požiūrio ir išvengta ilgalaikės žalos ir išlaidų dėl neveikimo; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją ir valstybes nares, bendradarbiaujant su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, stebėti ir nacionaliniuose reformų planuose bandyti nustatyti, kurios nacionalinės politikos kryptys prieštarauja 2020 m. skurdo mažinimo tikslui; ragina valstybes nares ypatingą dėmesį skirti pažeidžiamiausioms grupėms ir pašalinti kliūtis gauti paslaugas, gerinti ir stiprinti įsisavinimą ir prevencines priemones ankstyvuoju etapu, kad būtų grįžta prie teisėmis pagrįsto požiūrio ir išvengta ilgalaikės žalos ir išlaidų dėl neveikimo;

| 31. | ragina Europos Komisiją, socialinius partnerius ir valstybes nares išanalizuoti 2012-ųjų – Europos vyresnių žmonių aktyvumo ir kartų solidarumo metų pranašumus ir trūkumus ir padaryti iš to išvadas; |
| --- | --- |

31.

ragina Europos Komisiją, socialinius partnerius ir valstybes nares išanalizuoti 2012-ųjų – Europos vyresnių žmonių aktyvumo ir kartų solidarumo metų pranašumus ir trūkumus ir padaryti iš to išvadas;

| 32. | primygtinai ragina valstybes nares bendradarbiauti siekiant įgyvendinti kuo daugiau programų, skirtų pažeidžiamiausių gyventojų, ypač vaikų ir jaunimo, sveikatos standartams gerinti judumo sąlygomis, nes Europos Sąjungoje tai pripažįstama kaip viena pagrindinių teisių; |
| --- | --- |

32.

primygtinai ragina valstybes nares bendradarbiauti siekiant įgyvendinti kuo daugiau programų, skirtų pažeidžiamiausių gyventojų, ypač vaikų ir jaunimo, sveikatos standartams gerinti judumo sąlygomis, nes Europos Sąjungoje tai pripažįstama kaip viena pagrindinių teisių;

| 33. | ragina Komisiją išanalizuoti sunkumus, kurių gali kilti dėl socialinės apsaugos teisių pagal Reglamentą (EB) Nr. 883/2004 (27) ir dėl Direktyvos 2004/38/EB (28) taikymo, ir rekomenduoti pakeitimus, kurių gali reikėti jų taikymo srities spragoms užpildyti; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją išanalizuoti sunkumus, kurių gali kilti dėl socialinės apsaugos teisių pagal Reglamentą (EB) Nr. 883/2004 (27) ir dėl Direktyvos 2004/38/EB (28) taikymo, ir rekomenduoti pakeitimus, kurių gali reikėti jų taikymo srities spragoms užpildyti;

| 34. | primygtinai ragina Komisiją ir visas valstybes nares nustatyti prioritetus, panaikinti vyrų ir moterų galimybių skirtumus ir užtikrinti moterims galimybę veiksmingai gauti sveikatos priežiūros ir šeimos planavimo paslaugas, taip pat skirti ypatingą dėmesį kitoms pažeidžiamoms ir palankių sąlygų neturinčioms grupėms, kurioms reikia socialinės sveikatos apsaugos; |
| --- | --- |

34.

primygtinai ragina Komisiją ir visas valstybes nares nustatyti prioritetus, panaikinti vyrų ir moterų galimybių skirtumus ir užtikrinti moterims galimybę veiksmingai gauti sveikatos priežiūros ir šeimos planavimo paslaugas, taip pat skirti ypatingą dėmesį kitoms pažeidžiamoms ir palankių sąlygų neturinčioms grupėms, kurioms reikia socialinės sveikatos apsaugos;

| 35. | ragina Komisiją įtraukti socialinius saugiklius, kuriais užtikrinama priežiūros ir socialinių paslaugų bei socialinės apsaugos sistemų apsauga susitarimuose su šalimis, kurios gauna finansinę paramą; ragina Komisiją ir valstybes nares labiau naudoti naująsias technologijas, tokias kaip telemedicina, siekiant suteikti visiems galimybes naudotis priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją įtraukti socialinius saugiklius, kuriais užtikrinama priežiūros ir socialinių paslaugų bei socialinės apsaugos sistemų apsauga susitarimuose su šalimis, kurios gauna finansinę paramą; ragina Komisiją ir valstybes nares labiau naudoti naująsias technologijas, tokias kaip telemedicina, siekiant suteikti visiems galimybes naudotis priežiūros paslaugomis;

| 36. | ragina Komisiją skatinti vienodas galimybes gauti ankstyvą vaikų švietimą ir priežiūrą ir teikti tinkamą finansinę paramą šioms paslaugoms finansuoti; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją skatinti vienodas galimybes gauti ankstyvą vaikų švietimą ir priežiūrą ir teikti tinkamą finansinę paramą šioms paslaugoms finansuoti;

| 37. | ragina valstybes nares teikti bendruomenines paslaugas neįgaliems vaikams; |
| --- | --- |

37.

ragina valstybes nares teikti bendruomenines paslaugas neįgaliems vaikams;

| 38. | ragina valstybes nares nustatyti su neįgaliųjų galimybėmis naudotis viešuoju transportu, paslaugomis ir informacija susijusias kliūtis ir jas pašalinti; |
| --- | --- |

38.

ragina valstybes nares nustatyti su neįgaliųjų galimybėmis naudotis viešuoju transportu, paslaugomis ir informacija susijusias kliūtis ir jas pašalinti;

| 39. | ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti prioritetus, kad būtų galima užpildyti spragas ir pažeidžiamoms grupėms, įskaitant nepasiturinčias moteris, migrantus ir romus, teikti veiksmingas sveikatos priežiūros paslaugas socialinės sveikatos apsaugos srityje, užtikrinant sveikatos priežiūros prieinamumą, galimybes naudotis šia sistema ir jos kokybę, taip pat veiksmingą organizavimą bei tinkamą finansavimą visose geografinėse zonose; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti prioritetus, kad būtų galima užpildyti spragas ir pažeidžiamoms grupėms, įskaitant nepasiturinčias moteris, migrantus ir romus, teikti veiksmingas sveikatos priežiūros paslaugas socialinės sveikatos apsaugos srityje, užtikrinant sveikatos priežiūros prieinamumą, galimybes naudotis šia sistema ir jos kokybę, taip pat veiksmingą organizavimą bei tinkamą finansavimą visose geografinėse zonose;

| 40. | ragina valstybes nares formuoti politikos kryptis, pagal kurias būtų skatinama sveikata ir ligų prevencija pažeidžiamiausioms asmenų grupėms užtikrinant nemokamą, visuotinę ir kokybišką sveikatos priežiūrą, ypatingą dėmesį atkreipiant į pirminės sveikatos priežiūros, prevencinės medicinos, galimybių gauti diagnozavimo paslaugas, gauti gydymą ir reabilitaciją užtikrinimą; ragina teikti priemones, reikalingas kovai su pagrindinėmis visuomenės sveikatos problemomis, su kuriomis susiduria moterys, ir užtikrinti teisę į seksualinę bei reprodukcinę sveikatą, sveikatos paslaugas nuo smurto nukentėjusioms moterims ir naujagimių sveikatos priežiūrą; |
| --- | --- |

40.

ragina valstybes nares formuoti politikos kryptis, pagal kurias būtų skatinama sveikata ir ligų prevencija pažeidžiamiausioms asmenų grupėms užtikrinant nemokamą, visuotinę ir kokybišką sveikatos priežiūrą, ypatingą dėmesį atkreipiant į pirminės sveikatos priežiūros, prevencinės medicinos, galimybių gauti diagnozavimo paslaugas, gauti gydymą ir reabilitaciją užtikrinimą; ragina teikti priemones, reikalingas kovai su pagrindinėmis visuomenės sveikatos problemomis, su kuriomis susiduria moterys, ir užtikrinti teisę į seksualinę bei reprodukcinę sveikatą, sveikatos paslaugas nuo smurto nukentėjusioms moterims ir naujagimių sveikatos priežiūrą;

| 41. | ragina valstybes nares bendradarbiaujant su Komisija išsamiau apsvarstyti sąsają tarp, viena vertus, fizinių ir psichinių susirgimų ir, kita vertus, nedarbo ir darbo vietų nesaugumo (kurie, kaip parodė krizė, buvo pagrindiniai reiškiniai), kad būtų galima užtikrinti tinkamą planavimą, siekiant užkirsti kelią kenksmingoms tokio pobūdžio pasekmėms ir spręsti su jomis susijusius klausimus; |
| --- | --- |

41.

ragina valstybes nares bendradarbiaujant su Komisija išsamiau apsvarstyti sąsają tarp, viena vertus, fizinių ir psichinių susirgimų ir, kita vertus, nedarbo ir darbo vietų nesaugumo (kurie, kaip parodė krizė, buvo pagrindiniai reiškiniai), kad būtų galima užtikrinti tinkamą planavimą, siekiant užkirsti kelią kenksmingoms tokio pobūdžio pasekmėms ir spręsti su jomis susijusius klausimus;

| 42. | primygtinai rekomenduoja valstybėms narėms sutvirtinti sveikatos paslaugas, susijusias su lygų prevencija ir pirmine priežiūra, pagrindinį dėmesį atkreipiant į moterų (ypač gyvenančių toli nuo miestų centrų) sveikatos ir galimybių gauti priežiūrą gerinimą, taip pat į labiausiai pažeidžiamoms grupėms – vaikams ir jaunimui, pagyvenusiems žmonėms, neįgaliesiems, bedarbiams ir benamiams – skirtas priemones, kuriomis visiems būtų užtikrinta teisė į nuolatinę medicininę stebėseną; |
| --- | --- |

42.

primygtinai rekomenduoja valstybėms narėms sutvirtinti sveikatos paslaugas, susijusias su lygų prevencija ir pirmine priežiūra, pagrindinį dėmesį atkreipiant į moterų (ypač gyvenančių toli nuo miestų centrų) sveikatos ir galimybių gauti priežiūrą gerinimą, taip pat į labiausiai pažeidžiamoms grupėms – vaikams ir jaunimui, pagyvenusiems žmonėms, neįgaliesiems, bedarbiams ir benamiams – skirtas priemones, kuriomis visiems būtų užtikrinta teisė į nuolatinę medicininę stebėseną;

| 43. | ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti pagalbą motinoms ir naujagimiams, ypač neišnešiotiems, visuomenės sveikatos prioritetu ir įtraukti ją į ES ir nacionalines visuomenės sveikatos strategijas; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti pagalbą motinoms ir naujagimiams, ypač neišnešiotiems, visuomenės sveikatos prioritetu ir įtraukti ją į ES ir nacionalines visuomenės sveikatos strategijas;

| 44. | prašo Komisijos ir valstybių narių užtikrinti tinkamą tęstinį mokymą ir kursus visiems sveikatos priežiūros specialistams, dirbantiems priežiūros prieš nėštumą, gimdyvių ir naujagimių priežiūros srityse siekiant išvengti išankstinių gimdymų ir sumažinti susirgimų lėtinėmis ligomis, kuriomis serga neišnešioti kūdikiai, skaičių; |
| --- | --- |

44.

prašo Komisijos ir valstybių narių užtikrinti tinkamą tęstinį mokymą ir kursus visiems sveikatos priežiūros specialistams, dirbantiems priežiūros prieš nėštumą, gimdyvių ir naujagimių priežiūros srityse siekiant išvengti išankstinių gimdymų ir sumažinti susirgimų lėtinėmis ligomis, kuriomis serga neišnešioti kūdikiai, skaičių;

| 45. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti tinkamą pagalbą moterims nėštumo ir laktacijos metu, taip pat vėliau, suteikiant joms galimybę prireikus nemokamai konsultuotis ir (arba) gauti priežiūros paslaugas bei užtikrinant joms tinkamą mitybą, ypač moterims, kurioms dėl dabartinės ekonomikos krizės gresia skurdas ir socialinė atskirtis; |
| --- | --- |

45.

primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti tinkamą pagalbą moterims nėštumo ir laktacijos metu, taip pat vėliau, suteikiant joms galimybę prireikus nemokamai konsultuotis ir (arba) gauti priežiūros paslaugas bei užtikrinant joms tinkamą mitybą, ypač moterims, kurioms dėl dabartinės ekonomikos krizės gresia skurdas ir socialinė atskirtis;

| 46. | primygtinai prašo valstybių narių plėtoti struktūras, pritaikytas tam, kad būtų galima pasiūlyti konsultacijas medicinos ir socialinių reikalų srityse, siekiant kuo labiau atsižvelgti į sąlygas, kuriomis gyvena labiausiai skurstantys asmenys; |
| --- | --- |

46.

primygtinai prašo valstybių narių plėtoti struktūras, pritaikytas tam, kad būtų galima pasiūlyti konsultacijas medicinos ir socialinių reikalų srityse, siekiant kuo labiau atsižvelgti į sąlygas, kuriomis gyvena labiausiai skurstantys asmenys;

| 47. | ragina valstybes nares teikti prieinamą ir aiškią informaciją apie migrantų teises visomis atitinkamomis kalbomis, įskaitant romų kalbą; |
| --- | --- |

47.

ragina valstybes nares teikti prieinamą ir aiškią informaciją apie migrantų teises visomis atitinkamomis kalbomis, įskaitant romų kalbą;

| 48. | ragina valstybes nares imtis veiksmų prieš nusikaltimus dėl neapykantos ir remti prieš diskriminaciją nukreiptą politiką, jei reikia, stiprinant savo nacionalines kovos su diskriminacija įstaigas ir remiant mokymą valdžios institucijose; |
| --- | --- |

48.

ragina valstybes nares imtis veiksmų prieš nusikaltimus dėl neapykantos ir remti prieš diskriminaciją nukreiptą politiką, jei reikia, stiprinant savo nacionalines kovos su diskriminacija įstaigas ir remiant mokymą valdžios institucijose;

| 49. | ragina valstybes nares įgyvendinti SESV sutarties 19 straipsnį ir priimti direktyvą, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas siekiant uždrausti diskriminaciją dėl religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos (29) ir įgyvendinti vienodo požiūrio principą socialinės apsaugos srityje, įskaitant socialinę apsaugą ir sveikatos priežiūrą, švietimą ir galimybę naudotis ir tiekti prekes ir paslaugas, kurios yra komerciniu požiūriu prieinamos visuomenei, įskaitant būstą; |
| --- | --- |

49.

ragina valstybes nares įgyvendinti SESV sutarties 19 straipsnį ir priimti direktyvą, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas siekiant uždrausti diskriminaciją dėl religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos (29) ir įgyvendinti vienodo požiūrio principą socialinės apsaugos srityje, įskaitant socialinę apsaugą ir sveikatos priežiūrą, švietimą ir galimybę naudotis ir tiekti prekes ir paslaugas, kurios yra komerciniu požiūriu prieinamos visuomenei, įskaitant būstą;

| 50. | ragina valstybes nares atlikti poveikio vertinimus siekiant užtikrinti, kad priemonės, kurių imtasi ir kurios gali daryti poveikį pažeidžiamiausiems visuomenės nariams, būtų suderintos su ES pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintais principais ir atitiktų Direktyvą 2000/43/EB įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (30); |
| --- | --- |

50.

ragina valstybes nares atlikti poveikio vertinimus siekiant užtikrinti, kad priemonės, kurių imtasi ir kurios gali daryti poveikį pažeidžiamiausiems visuomenės nariams, būtų suderintos su ES pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintais principais ir atitiktų Direktyvą 2000/43/EB įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (30);

| 51. | skatina valstybes nares užkirsti kelią benamystei, teikti būtiną priežiūrą benamiams ir nacionalinės teisės aktuose benamystės nekriminalizuoti; |
| --- | --- |

51.

skatina valstybes nares užkirsti kelią benamystei, teikti būtiną priežiūrą benamiams ir nacionalinės teisės aktuose benamystės nekriminalizuoti;

| 52. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad bet kokia politika arba finansavimo programos, skirtos socialinėms naujovėms ir (arba) su priežiūra susijusioms paslaugoms remti, būtų nukreiptos į tas paslaugas, kurios geriausiai atitinka socialinius poreikius ir gerina žmonių gyvenimo kokybę ir būtų rengiamos aktyviai bendradarbiaujant ir konsultuojantis su organizacijomis, ginančiomis ir atstovaujančiomis pažeidžiamas grupes; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad bet kokia politika arba finansavimo programos, skirtos socialinėms naujovėms ir (arba) su priežiūra susijusioms paslaugoms remti, būtų nukreiptos į tas paslaugas, kurios geriausiai atitinka socialinius poreikius ir gerina žmonių gyvenimo kokybę ir būtų rengiamos aktyviai bendradarbiaujant ir konsultuojantis su organizacijomis, ginančiomis ir atstovaujančiomis pažeidžiamas grupes;

| 53. | atkreipia dėmesį į Europos Parlamento iniciatyvos sritį įgyvendinant Socialinio verslumo iniciatyvą ir pabrėžia socialinės ekonomikos sektoriaus reikšmę, nes jis kartu su socialinėmis įmonėmis gali veiksmingai sustiprinti greitai augančią sveikatos apsaugos ir socialinės priežiūros sritį; |
| --- | --- |

53.

atkreipia dėmesį į Europos Parlamento iniciatyvos sritį įgyvendinant Socialinio verslumo iniciatyvą ir pabrėžia socialinės ekonomikos sektoriaus reikšmę, nes jis kartu su socialinėmis įmonėmis gali veiksmingai sustiprinti greitai augančią sveikatos apsaugos ir socialinės priežiūros sritį;

| 54. | ragina Komisiją ir Tarybą bendradarbiauti su Parlamentu stiprinant pažeidžiamoms grupėms skirtų programų finansavimą; ragina Komisiją imtis visų prieinamų priemonių, leidžiančių užtikrinti visišką Europos socialinio fondo, Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo ir kitų aktualių priemonių, skirtų pažeidžiamų ar atskirties pavojų patiriančių žmonių poreikiams patenkinti, panaudojimą ir didžiausias išmokas, ir remti valstybių narių pastangas siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų dėl skurdo ir skatinti naujoves ir kokybę sveikatos priežiūros ir priežiūros sektoriuose; pabrėžia susijusių finansavimo priemonių, kaip antai ES socialinių pokyčių ir inovacijų programos ir Europos socialinio verslumo fondo, svarbą; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisiją ir Tarybą bendradarbiauti su Parlamentu stiprinant pažeidžiamoms grupėms skirtų programų finansavimą; ragina Komisiją imtis visų prieinamų priemonių, leidžiančių užtikrinti visišką Europos socialinio fondo, Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo ir kitų aktualių priemonių, skirtų pažeidžiamų ar atskirties pavojų patiriančių žmonių poreikiams patenkinti, panaudojimą ir didžiausias išmokas, ir remti valstybių narių pastangas siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų dėl skurdo ir skatinti naujoves ir kokybę sveikatos priežiūros ir priežiūros sektoriuose; pabrėžia susijusių finansavimo priemonių, kaip antai ES socialinių pokyčių ir inovacijų programos ir Europos socialinio verslumo fondo, svarbą;

| 55. | ragina Komisiją parengti objektyvių ir subjektyvių rodiklių paketą, kuriais būtų siekiama išmatuoti ir reguliariai skelbti materialius ir nematerialius gerovės komponentus, įskaitant socialinius rodiklius, kurie papildytų Europos ir nacionalinius BVP ir nedarbo rodiklius, ir taip padėtų apskaičiuoti visuomenės pažangą, o ne tik ekonomikos vystymąsi; |
| --- | --- |

55.

ragina Komisiją parengti objektyvių ir subjektyvių rodiklių paketą, kuriais būtų siekiama išmatuoti ir reguliariai skelbti materialius ir nematerialius gerovės komponentus, įskaitant socialinius rodiklius, kurie papildytų Europos ir nacionalinius BVP ir nedarbo rodiklius, ir taip padėtų apskaičiuoti visuomenės pažangą, o ne tik ekonomikos vystymąsi;

| 56. | ragina Komisiją ir valstybes nares aiškiai pripažinti, kokį neįkainojamą indėlį įneša neoficialūs priežiūros teikėjai; ragina valstybes nares įgyvendinti ir išsaugoti tikslines paramos priemones priežiūros paslaugas teikiantiems asmenims ir savanorių sektoriui, siekiant teikti asmeniškesnes, kokybiškesnes ir ekonomiškai veiksmingesnes priemones, pvz., priemonių, kuriomis siekiama suderinti darbą ir šeiminį gyvenimą, palengvinti geresnį bendradarbiavimą ir neoficialių ir oficialių priežiūros teikėjų darbo koordinavimą, užtikrinant tinkamą socialinės apsaugos politiką ir priežiūros teikėjų mokymus; ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti nuoseklią sistemą visiems priežiūros atostogų lygmenims; ragina Komisiją pasiūlyti direktyvą dėl priežiūros teikėjų atostogų, kuri atitiktų sutartyse numatytą subsidiarumo principą; |
| --- | --- |

56.

ragina Komisiją ir valstybes nares aiškiai pripažinti, kokį neįkainojamą indėlį įneša neoficialūs priežiūros teikėjai; ragina valstybes nares įgyvendinti ir išsaugoti tikslines paramos priemones priežiūros paslaugas teikiantiems asmenims ir savanorių sektoriui, siekiant teikti asmeniškesnes, kokybiškesnes ir ekonomiškai veiksmingesnes priemones, pvz., priemonių, kuriomis siekiama suderinti darbą ir šeiminį gyvenimą, palengvinti geresnį bendradarbiavimą ir neoficialių ir oficialių priežiūros teikėjų darbo koordinavimą, užtikrinant tinkamą socialinės apsaugos politiką ir priežiūros teikėjų mokymus; ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti nuoseklią sistemą visiems priežiūros atostogų lygmenims; ragina Komisiją pasiūlyti direktyvą dėl priežiūros teikėjų atostogų, kuri atitiktų sutartyse numatytą subsidiarumo principą;

| 57. | ragina valstybes nares teikti tikslią ir lengvai suprantamą informaciją atitinkamomis kalbomis ir formatais apie teisę gauti priežiūrą, ir užtikrinti, kad ši informacija būtų plačiai prieinama; |
| --- | --- |

57.

ragina valstybes nares teikti tikslią ir lengvai suprantamą informaciją atitinkamomis kalbomis ir formatais apie teisę gauti priežiūrą, ir užtikrinti, kad ši informacija būtų plačiai prieinama;

| 58. | ragina Europos Komisiją, valstybes nares ir socialinius partnerius nustatyti aiškias priežiūros paslaugų profesijų apibrėžtis, kad būtų galima tiksliau atskirti teises ir pareigas; |
| --- | --- |

58.

ragina Europos Komisiją, valstybes nares ir socialinius partnerius nustatyti aiškias priežiūros paslaugų profesijų apibrėžtis, kad būtų galima tiksliau atskirti teises ir pareigas;

| 59. | ragina valstybes nares integruoti visus galimus veikėjus (vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis), įskaitant socialinius partnerius, vykdyti prevencijos, sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų iniciatyvas; |
| --- | --- |

59.

ragina valstybes nares integruoti visus galimus veikėjus (vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis), įskaitant socialinius partnerius, vykdyti prevencijos, sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų iniciatyvas;

| 60. | ragina valstybes nares skatinti mokymų programas, reikalingas priežiūros ir paramos sektoriams ir siūlyti stipendijas asmenims, pasirinkusiems atitinkamas studijas; |
| --- | --- |

60.

ragina valstybes nares skatinti mokymų programas, reikalingas priežiūros ir paramos sektoriams ir siūlyti stipendijas asmenims, pasirinkusiems atitinkamas studijas;

| 61. | ragina Komisiją skatinti kampaniją, kuria siekiama įdarbinti jaunus žmones ir gerinti sveikatos priežiūros sektoriaus darbdavių įvaizdį visuomenės akyse; |
| --- | --- |

61.

ragina Komisiją skatinti kampaniją, kuria siekiama įdarbinti jaunus žmones ir gerinti sveikatos priežiūros sektoriaus darbdavių įvaizdį visuomenės akyse;

| 62. | ragina užtikrinti, kad būtų laikomasi priežiūros sektoriuje dirbančių asmenų darbo teisių, įskaitant teisę į padorias pajamas ir padorias darbo sąlygas ir teisę prisijungti prie profesinių sąjungų ir jas steigti su kolektyvinės sutarties teisėmis; |
| --- | --- |

62.

ragina užtikrinti, kad būtų laikomasi priežiūros sektoriuje dirbančių asmenų darbo teisių, įskaitant teisę į padorias pajamas ir padorias darbo sąlygas ir teisę prisijungti prie profesinių sąjungų ir jas steigti su kolektyvinės sutarties teisėmis;

| 63. | ragina valstybes nares remti nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas kuriant tvarias priežiūros paslaugų finansavimo schemas ir kuriant mokymų bei papildomų mokymų schemas darbuotojams pasitelkiant ESF finansavimą; |
| --- | --- |

63.

ragina valstybes nares remti nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas kuriant tvarias priežiūros paslaugų finansavimo schemas ir kuriant mokymų bei papildomų mokymų schemas darbuotojams pasitelkiant ESF finansavimą;

| 64. | ragina socialinius partnerius plėtoti oficialų socialinį dialogą, susijusį su priežiūros sektoriumi; |
| --- | --- |

64.

ragina socialinius partnerius plėtoti oficialų socialinį dialogą, susijusį su priežiūros sektoriumi;

o

o o

| 65. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

65.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(2)  OL L 210, 2006 7 31, p. 12.

(3)  OL C 9 E, 2010 1 15, p. 11.

(4)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 23.

(5)  OL C 76 E, 2013 3 25, p. 16.

(6)  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 57.

(7)  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 79.

(8)  OL C 351 E, 2011 12 2, p. 29.

(9)  OL C 70 E, 2012 3 8, p. 19.

(10)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 188.

(11)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 112.

(12)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 25.

(13)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 101.

(14)  OL C 131 E, 2013 5 8, p. 9.

(15)  Priimti tekstai P7_TA(2013)0053.

(16)  OL C 259 E, 2009 10 29, p. 19.

(17)  OL C 169 E, 2012 6 15, p. 139.

(18)  Pagrindinių teisių agentūra „Sveikatos priežiūros prieinamumas nelegaliems migrantams dešimtyje ES valstybių narių“, 2011 m. spalio mėn. http://fra.europa.eu/en/publication/2012/migrants-irregular-situation-access-healthcare-10-european-union-member-states.

(19)  Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (2012), Trečiasis Europos gyvenimo kokybės tyrimas. Gyvenimo kokybė Europoje: krizės poveikis, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas. (http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1264.htm).

(20)  Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (2012), Konsultavimo namų ūkio įsiskolinimo klausimais paslaugos Europos Sąjungoje, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas (http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1189.htm).

(21)  Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (2012), Romų gyvenimo sąlygos: nestandartiniai būstai ir sveikata, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas (http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/02/en/1/EF1202EN.pdf).

(22)  Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (2012), Neįgalių ar sveikatos problemų turinčių jaunuolių aktyvi įtrauktis, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas (http://www.eurofound.europa.eu/areas/socialcohesion/illnessdisabilityyoung.htm).

(23)  Žr. pvz. 2012 m. balandžio 20 d. Ispanijos karališkojo dekreto 16/2012, kuris įsigaliojo 2012 m. gruodžio 28 d., Nr. 5 straipsnį. Pateikta adresu: http://noticias.juridicas.com/base_datos/Admin/rdl16-2012.html#a5.

(24)  Tarybos išvados dėl sveiko ir oraus senėjimo, 2 980-as užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos posėdis, 2009 m. lapkričio mėn.

(25)  FRA gairėse „Nelegalių migrantų sulaikymas – pagrindinių teisių aspektai“ valstybėms narėms siūlomi pagrindiniai principai, susiję su nelegalių migrantų suradimu ir pranešimu apie juos ir netoli esančiomis medicininės pagalbos galimybėmis: http://fra.europa.eu/sites/default/files/document-on-apprehensions_1.pdf

(26)  WeDo – Europos Komisijos remiamas projektas (2010–2012), kurį vykdė valdymo grupė, sudaryta iš 18 organizacijų partnerių 12-oje valstybių narių. Bendras visų organizacijų partnerių tikslas buvo ir tebėra vyresnio amžiaus žmonių, kuriems reikalinga pagalba ir priežiūra, gyvenimo kokybės pagerinimas.

(27)  OL L 166, 2004 4 30, p. 1.

(28)  OL L 158, 2004 4 30, p. 77.

(29)  COM(2008)0426.

(30)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/141 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/141

---

P7_TA(2013)0329

Televizija su ryšio galimybėmis

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl televizijos su ryšio galimybėmis (2012/2300(INI))

(2016/C 075/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvencijos 10 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvencijos 10 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 ir 8 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 ir 8 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Amsterdamo sutarties, iš dalies pakeičiančios Europos Sąjungos sutartį, Europos Bendrijų steigimo sutartis ir tam tikrus su jomis susijusius aktus, Protokolą dėl valstybių narių visuomeninės transliacijos sistemos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Amsterdamo sutarties, iš dalies pakeičiančios Europos Sąjungos sutartį, Europos Bendrijų steigimo sutartis ir tam tikrus su jomis susijusius aktus, Protokolą dėl valstybių narių visuomeninės transliacijos sistemos,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 20 d. Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (Unesco) konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 20 d. Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (Unesco) konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (2), iš dalies pakeistą 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/140/EB (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (2), iš dalies pakeistą 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/140/EB (3),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų direktyva) (4), iš dalies pakeistą 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/136/EB (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų direktyva) (4), iš dalies pakeistą 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/136/EB (5),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos direktyva) (6), iš dalies pakeistą 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/140/EB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos direktyva) (6), iš dalies pakeistą 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/140/EB,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyva) (7), iš dalies pakeistą 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/140/EB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyva) (7), iš dalies pakeistą 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/140/EB,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/34/EB, nustatančią informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/34/EB, nustatančią informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką (8),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva) (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva) (9),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (10), iš dalies pakeistą 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/136/EB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (10), iš dalies pakeistą 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/136/EB,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeninio transliavimo paslaugoms (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeninio transliavimo paslaugoms (11),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. rugsėjo 24 d. Tarybos rekomendaciją 98/560/EB dėl Europos audiovizualinės ir informacijos paslaugų pramonės konkurencingumo plėtros, skatinant nacionalines programas, skirtas siekti panašaus ir veiksmingo nepilnamečių apsaugos ir žmogaus orumo apsaugos lygio (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. rugsėjo 24 d. Tarybos rekomendaciją 98/560/EB dėl Europos audiovizualinės ir informacijos paslaugų pramonės konkurencingumo plėtros, skatinant nacionalines programas, skirtas siekti panašaus ir veiksmingo nepilnamečių apsaugos ir žmogaus orumo apsaugos lygio (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl daiktų interneto (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl daiktų interneto (13),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A7-0212/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A7-0212/2013),

| A. | kadangi televizoriai iš pradžių buvo sukurti linijiniams transliavimo signalams; kadangi audiovizualinis turinys dėl savo įtaigios galios ir skaitmeninėje aplinkoje sulaukia daug didesnio visuomenės dėmesio nei kitos elektroninės žiniasklaidos paslaugos, todėl jo vaidmuo formuojant asmeninę ir viešąją nuomonę išlieka labai svarbus; |
| --- | --- |

A.

kadangi televizoriai iš pradžių buvo sukurti linijiniams transliavimo signalams; kadangi audiovizualinis turinys dėl savo įtaigios galios ir skaitmeninėje aplinkoje sulaukia daug didesnio visuomenės dėmesio nei kitos elektroninės žiniasklaidos paslaugos, todėl jo vaidmuo formuojant asmeninę ir viešąją nuomonę išlieka labai svarbus;

| B. | kadangi audiovizualinės žiniasklaidos paslaugos kartu yra kultūrinės ir ekonominės paslaugos ir turi ypatingą reikšmę visuomenei ir demokratijai, nes jomis perteikiamos tapatybė, vertybės ir nuomonės, todėl ir vis labiau konvergencine tampančioje aplinkoje joms reikalingas specialus reguliavimas; |
| --- | --- |

B.

kadangi audiovizualinės žiniasklaidos paslaugos kartu yra kultūrinės ir ekonominės paslaugos ir turi ypatingą reikšmę visuomenei ir demokratijai, nes jomis perteikiamos tapatybė, vertybės ir nuomonės, todėl ir vis labiau konvergencine tampančioje aplinkoje joms reikalingas specialus reguliavimas;

| C. | kadangi ilgai lauktas techninis žiniasklaidos priemonių, visų pirma transliacijos sistemos ir interneto, suliejimas, jau tapo realybe ir Europos žiniasklaidos, kultūros ir tinklo politika reguliavimo sistemą turi pritaikyti prie naujų realijų užtikrindama, kad būtų pasiektas ir išlaikytas vienodas reguliavimo lygis, taip pat atsižvelgiant į naujus rinkos dalyvius iš Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

C.

kadangi ilgai lauktas techninis žiniasklaidos priemonių, visų pirma transliacijos sistemos ir interneto, suliejimas, jau tapo realybe ir Europos žiniasklaidos, kultūros ir tinklo politika reguliavimo sistemą turi pritaikyti prie naujų realijų užtikrindama, kad būtų pasiektas ir išlaikytas vienodas reguliavimo lygis, taip pat atsižvelgiant į naujus rinkos dalyvius iš Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių;

| D. | kadangi internetas per pastaruosius 25 metus buvo sparčiai plėtojamas ir atsirado pažangių prietaisų, dėl kurių pakito televizijos žiūrėjimo įpročiai ir būdas; |
| --- | --- |

D.

kadangi internetas per pastaruosius 25 metus buvo sparčiai plėtojamas ir atsirado pažangių prietaisų, dėl kurių pakito televizijos žiūrėjimo įpročiai ir būdas;

| E. | kadangi vis daugėja prie interneto prijungiamų prietaisų, tačiau tradicinės paslaugos tebelieka populiarios; |
| --- | --- |

E.

kadangi vis daugėja prie interneto prijungiamų prietaisų, tačiau tradicinės paslaugos tebelieka populiarios;

| F. | kadangi linijines ir nelinijines audiovizualines paslaugas bei daugybę kitų ryšio paslaugų jau galima perteikti tame pačiame ekrane, nesunkiai derinti ir jomis naudotis vienu metu; |
| --- | --- |

F.

kadangi linijines ir nelinijines audiovizualines paslaugas bei daugybę kitų ryšio paslaugų jau galima perteikti tame pačiame ekrane, nesunkiai derinti ir jomis naudotis vienu metu;

| G. | kadangi dėl ypatingos linijinių televizijos ir žiniasklaidos paslaugų svarbos visuomenei ir ateityje vis tiek bus reikalinga atskira žiniasklaidos reguliavimo sistema, nes tik taip bus galima tinkamai atsižvelgti į šią svarbą ir į nuomonių įvairovę bei žiniasklaidos pliuralizmą valstybėse narėse; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl ypatingos linijinių televizijos ir žiniasklaidos paslaugų svarbos visuomenei ir ateityje vis tiek bus reikalinga atskira žiniasklaidos reguliavimo sistema, nes tik taip bus galima tinkamai atsižvelgti į šią svarbą ir į nuomonių įvairovę bei žiniasklaidos pliuralizmą valstybėse narėse;

| H. | kadangi atsiradus televizijai su ryšio galimybėmis trikdoma tradicinė vertės grandinė ir dėlto turi būti nustatyta nauja strategija; |
| --- | --- |

H.

kadangi atsiradus televizijai su ryšio galimybėmis trikdoma tradicinė vertės grandinė ir dėlto turi būti nustatyta nauja strategija;

| I. | kadangi vystantis technologijoms neišvengiamai, bet iš dalies tik tariamai didėja vartotojo autonomija, tad vis labiau reikia užtikrinti išskirtinių teisių į turinį ir jo vientisumo apsaugą; |
| --- | --- |

I.

kadangi vystantis technologijoms neišvengiamai, bet iš dalies tik tariamai didėja vartotojo autonomija, tad vis labiau reikia užtikrinti išskirtinių teisių į turinį ir jo vientisumo apsaugą;

| J. | kadangi dėl įvairių televizijos paslaugų pasiūlos didėja (sąveikiųjų) internetinių paslaugų sklaidos galimybės ir kadangi visuotinė plačiajuosčio ryšio aprėptis yra pagrindinė vartotojų domėjimosi mišriosiomis signalų priėmimo sistemomis sąlyga; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl įvairių televizijos paslaugų pasiūlos didėja (sąveikiųjų) internetinių paslaugų sklaidos galimybės ir kadangi visuotinė plačiajuosčio ryšio aprėptis yra pagrindinė vartotojų domėjimosi mišriosiomis signalų priėmimo sistemomis sąlyga;

| K. | kadangi sąvoka „televizija su ryšio galimybėmis“ dėl vis didėjančio žiniasklaidos technologijų suliejimo aiškinama dinamiškai, technologijų požiūriu neutraliai ir plačiai – apimant bet kokius prietaisus, taip pat mobiliuosius, kurie suteikia prieigą prie linijinio ir nelinijinio žiniasklaidos turinio, alternatyviomis priemonėmis teikiamų paslaugų ir kitų prietaikų viename ir tame pačiame prietaise arba ekrane, ir taip suartinant transliacijos sistemą su internetu; |
| --- | --- |

K.

kadangi sąvoka „televizija su ryšio galimybėmis“ dėl vis didėjančio žiniasklaidos technologijų suliejimo aiškinama dinamiškai, technologijų požiūriu neutraliai ir plačiai – apimant bet kokius prietaisus, taip pat mobiliuosius, kurie suteikia prieigą prie linijinio ir nelinijinio žiniasklaidos turinio, alternatyviomis priemonėmis teikiamų paslaugų ir kitų prietaikų viename ir tame pačiame prietaise arba ekrane, ir taip suartinant transliacijos sistemą su internetu;

| L. | kadangi konvergenciniame žiniasklaidos pasaulyje konkurencija vyksta ne tiek dėl perdavimo pajėgumų, kiek vis daugiau dėl vartotojų dėmesio, kadangi daugėjant paslaugų vis sunkiau pasiekti vartotoją ir kadangi paslaugų sėkmę daugiausia lems jų prieinamumas, greitas aptinkamumas, įtraukimas į sąrašus ir rekomendacijos; |
| --- | --- |

L.

kadangi konvergenciniame žiniasklaidos pasaulyje konkurencija vyksta ne tiek dėl perdavimo pajėgumų, kiek vis daugiau dėl vartotojų dėmesio, kadangi daugėjant paslaugų vis sunkiau pasiekti vartotoją ir kadangi paslaugų sėkmę daugiausia lems jų prieinamumas, greitas aptinkamumas, įtraukimas į sąrašus ir rekomendacijos;

| M. | kadangi dabartinės 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) nuostatos grindžiamos technologinio neutralumo principu ir jose dar neatsispindi šiuo metu vykstantis technologijų suliejimas, kadangi visų pirma diferencijuotasis reguliavimas (toks, koks jis yra dabar), kuriuo televizijos programos (įskaitant transliavimą žiniatinkliu ir tiesiogines perdavimo paslaugas) atskiriamos nuo užsakomosios audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų, ilgainiui gali prarasti prasmę, nors skirtingai reglamentuojamos informacijos ir ryšio paslaugos – taip pat tas, kurios nepatenka į Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos taikymo sritį, o patenka į Elektroninės prekybos direktyvos taikymo sritį arba, jei teikiamos ne ES, visai nepatenka į ES žiniasklaidos reguliavimo sistemą – yra teikiamos tuo pačiu prietaisu, todėl gali susidaryti nevienodos konkurencijos sąlygos ir atsirasti nepriimtinų vartotojų apsaugos skirtumų ir kyla naujų klausimų dėl turinio prieinamumo, sklaidos metodo ir aptinkamumo, neatsižvelgiant į žiniasklaidos rūšį; |
| --- | --- |

M.

kadangi dabartinės 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) nuostatos grindžiamos technologinio neutralumo principu ir jose dar neatsispindi šiuo metu vykstantis technologijų suliejimas, kadangi visų pirma diferencijuotasis reguliavimas (toks, koks jis yra dabar), kuriuo televizijos programos (įskaitant transliavimą žiniatinkliu ir tiesiogines perdavimo paslaugas) atskiriamos nuo užsakomosios audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų, ilgainiui gali prarasti prasmę, nors skirtingai reglamentuojamos informacijos ir ryšio paslaugos – taip pat tas, kurios nepatenka į Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos taikymo sritį, o patenka į Elektroninės prekybos direktyvos taikymo sritį arba, jei teikiamos ne ES, visai nepatenka į ES žiniasklaidos reguliavimo sistemą – yra teikiamos tuo pačiu prietaisu, todėl gali susidaryti nevienodos konkurencijos sąlygos ir atsirasti nepriimtinų vartotojų apsaugos skirtumų ir kyla naujų klausimų dėl turinio prieinamumo, sklaidos metodo ir aptinkamumo, neatsižvelgiant į žiniasklaidos rūšį;

| N. | kadangi šie nauji rinkos dalyviai tiesiogiai konkuruos su tradiciniais sektoriaus veikėjais, viena vertus, įsigydami išskirtinį turinį, taip pat ir Europos rinkoje, kita vertus, patys siūlydami naujas paslaugas; |
| --- | --- |

N.

kadangi šie nauji rinkos dalyviai tiesiogiai konkuruos su tradiciniais sektoriaus veikėjais, viena vertus, įsigydami išskirtinį turinį, taip pat ir Europos rinkoje, kita vertus, patys siūlydami naujas paslaugas;

| O. | kadangi Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos reguliavimo tikslų – pirmiausia nuomonių įvairovės ir žiniasklaidos pliuralizmo užtikrinimo bei skatinimo, žmogaus orumo ir nepilnamečių apsaugos, taip pat žiniasklaidos paslaugų teikėjų skatinimo užtikrinti prieinamumą silpnaregiams ir kurtiesiems ir sąžiningą konkurenciją bei kokybe ir turinio pagrįsto reklamos reguliavimo – socialinė svarba ir reglamentavimo pagrįstumas iš esmės išlieka, bet kartu dėl mišriosiomis transliavimo sistemomis atveriamų naudojimo galimybių šios apsaugos nuostatos vis mažiau veiksmingos ir vis sunkiau užtikrinti jų vykdymą; |
| --- | --- |

O.

kadangi Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos reguliavimo tikslų – pirmiausia nuomonių įvairovės ir žiniasklaidos pliuralizmo užtikrinimo bei skatinimo, žmogaus orumo ir nepilnamečių apsaugos, taip pat žiniasklaidos paslaugų teikėjų skatinimo užtikrinti prieinamumą silpnaregiams ir kurtiesiems ir sąžiningą konkurenciją bei kokybe ir turinio pagrįsto reklamos reguliavimo – socialinė svarba ir reglamentavimo pagrįstumas iš esmės išlieka, bet kartu dėl mišriosiomis transliavimo sistemomis atveriamų naudojimo galimybių šios apsaugos nuostatos vis mažiau veiksmingos ir vis sunkiau užtikrinti jų vykdymą;

| P. | kadangi geros kokybės televizijos su ryšio galimybėmis paslaugos gali būti teikiamos tik tuomet, jeigu telekomunikacijų operatoriai teikia pakankamą kiekį duomenų transliacijos serveriams ir abonentams; |
| --- | --- |

P.

kadangi geros kokybės televizijos su ryšio galimybėmis paslaugos gali būti teikiamos tik tuomet, jeigu telekomunikacijų operatoriai teikia pakankamą kiekį duomenų transliacijos serveriams ir abonentams;

| Q. | kadangi mišriųjų prietaisų pritaikymo galimybės kelia klausimų dėl pagrindinių Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos principų, kaip antai būtinas reklamos ir programos atskyrimas arba nuostatos dėl reklamos įterpimo; |
| --- | --- |

Q.

kadangi mišriųjų prietaisų pritaikymo galimybės kelia klausimų dėl pagrindinių Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos principų, kaip antai būtinas reklamos ir programos atskyrimas arba nuostatos dėl reklamos įterpimo;

| R. | kadangi vien esant atsitiktinei pasiūlymų gausai nurodyti reguliavimo tikslai savaime neįgyvendinami, todėl reikia įvertinti, ar vis dar reikia specialios reguliavimo sistemos šiems tikslams įgyvendinti ir ar ši sistema galėtų nuo pat pradžių apsaugoti nuo nepageidaujamų pokyčių; |
| --- | --- |

R.

kadangi vien esant atsitiktinei pasiūlymų gausai nurodyti reguliavimo tikslai savaime neįgyvendinami, todėl reikia įvertinti, ar vis dar reikia specialios reguliavimo sistemos šiems tikslams įgyvendinti ir ar ši sistema galėtų nuo pat pradžių apsaugoti nuo nepageidaujamų pokyčių;

| S. | kadangi dėl televizijos su ryšio galimybėmis pokyčių, kai ji bus įdiegta, tradicinė televizija gali būti sujungta su internetu, taip pat kaip prieš keletą metų su internetu buvo sujungti mobilieji telefonai; |
| --- | --- |

S.

kadangi dėl televizijos su ryšio galimybėmis pokyčių, kai ji bus įdiegta, tradicinė televizija gali būti sujungta su internetu, taip pat kaip prieš keletą metų su internetu buvo sujungti mobilieji telefonai;

| T. | kadangi pageidautina skatinti visus veiksmus, kurie padėtų pritaikyti rinką, kad Europoje būtų skatinama kūryba ir inovacijos; |
| --- | --- |

T.

kadangi pageidautina skatinti visus veiksmus, kurie padėtų pritaikyti rinką, kad Europoje būtų skatinama kūryba ir inovacijos;

| U. | kadangi plėtojant mišriąsias sistemas, kuriomis televizija sujungiama su internetu, naudotojai galės naršyti kartu televizijos kanaluose ir internete, taip pat interneto svetainėse, kuriose neteisėtai pateikiamas garso ir vaizdo turinys; |
| --- | --- |

U.

kadangi plėtojant mišriąsias sistemas, kuriomis televizija sujungiama su internetu, naudotojai galės naršyti kartu televizijos kanaluose ir internete, taip pat interneto svetainėse, kuriose neteisėtai pateikiamas garso ir vaizdo turinys;

| V. | kadangi įrodyta, jog skaidrumas ir konkurencija nepakankamai užtikrina tinklo neutralumą; |
| --- | --- |

V.

kadangi įrodyta, jog skaidrumas ir konkurencija nepakankamai užtikrina tinklo neutralumą;

| W. | kadangi pirminėje Televizijos be sienų direktyvoje įtvirtintas transliuojančios šalies principas yra kelrodis informacijos laisvei ir bendros paslaugų rinkos vystymuisi, nes valstybės narės įsipareigojo laikytis būtinųjų kokybės standartų ir už tai įdiegė kilmės šalies principą transliuojančios šalies principo forma; |
| --- | --- |

W.

kadangi pirminėje Televizijos be sienų direktyvoje įtvirtintas transliuojančios šalies principas yra kelrodis informacijos laisvei ir bendros paslaugų rinkos vystymuisi, nes valstybės narės įsipareigojo laikytis būtinųjų kokybės standartų ir už tai įdiegė kilmės šalies principą transliuojančios šalies principo forma;

| 1. | ragina Komisiją įvertinti, kokiu mastu reikia persvarstyti Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą ir kitus esamus reikalavimus, išdėstytus tinklo ir žiniasklaidos teisės aktuose (pvz., telekomunikacijų dokumentų rinkinį), dėl aptinkamumo ir nediskriminacinės turinio teikėjų, rengėjų ir naudotojų prieigos prie platformų, išplečiant platformos sąvoką ir siekiant esamas priemones pritaikyti prie naujų aplinkybių; kadangi tai darant reikėtų užtikrinti, kad vartotojai turėtų didesnį audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų pasirinkimą, o turinio teikėjai turėtų platesnes galimybes pasirinkti, kaip platinti turinį kartu išlaikant ryšį su savo auditorija; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją įvertinti, kokiu mastu reikia persvarstyti Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą ir kitus esamus reikalavimus, išdėstytus tinklo ir žiniasklaidos teisės aktuose (pvz., telekomunikacijų dokumentų rinkinį), dėl aptinkamumo ir nediskriminacinės turinio teikėjų, rengėjų ir naudotojų prieigos prie platformų, išplečiant platformos sąvoką ir siekiant esamas priemones pritaikyti prie naujų aplinkybių; kadangi tai darant reikėtų užtikrinti, kad vartotojai turėtų didesnį audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų pasirinkimą, o turinio teikėjai turėtų platesnes galimybes pasirinkti, kaip platinti turinį kartu išlaikant ryšį su savo auditorija;

| 2. | mano, kad priimant reguliuojamąsias priemones platformų administratoriams reikia atkreipti dėmesį į tai, kad būtų užtikrinama nediskriminacinė prieiga prie platformų, siekiant transliuotojams ir kitiems teikėjams, dažnai įskaitant mažas įmones, sudaryti lygiateises sąlygas dalyvauti rinkoje; |
| --- | --- |

2.

mano, kad priimant reguliuojamąsias priemones platformų administratoriams reikia atkreipti dėmesį į tai, kad būtų užtikrinama nediskriminacinė prieiga prie platformų, siekiant transliuotojams ir kitiems teikėjams, dažnai įskaitant mažas įmones, sudaryti lygiateises sąlygas dalyvauti rinkoje;

| 3. | ragina Komisiją ir valstybes nares Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos 1 straipsnyje apibrėžtą žiniasklaidos paslaugos sąvoką taikyti taip, kad valstybių narių vykdomo reguliavimo poreikis būtų labiau susietas su visuomeniniais ir politiniais paslaugų poveikio ypatumais ir galimybėmis, pirmiausia su jų įtaka nuomonės formavimui bei nuomonių įvairovei, taip pat su redakcine atsakomybe; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją ir valstybes nares Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos 1 straipsnyje apibrėžtą žiniasklaidos paslaugos sąvoką taikyti taip, kad valstybių narių vykdomo reguliavimo poreikis būtų labiau susietas su visuomeniniais ir politiniais paslaugų poveikio ypatumais ir galimybėmis, pirmiausia su jų įtaka nuomonės formavimui bei nuomonių įvairovei, taip pat su redakcine atsakomybe;

| 4. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į skirtingus žiniasklaidos paslaugų, už kurias prisiimama redakcinė atsakomybė, ir kito turinio misiją, apsvarstyti, ar griežtesnis televizijos platformų reguliavimas vis dar yra tinkamas ir reikalingas ir ar nepakaktų bendro diskriminacijos draudimo; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją, atsižvelgiant į skirtingus žiniasklaidos paslaugų, už kurias prisiimama redakcinė atsakomybė, ir kito turinio misiją, apsvarstyti, ar griežtesnis televizijos platformų reguliavimas vis dar yra tinkamas ir reikalingas ir ar nepakaktų bendro diskriminacijos draudimo;

| 5. | ragina Komisiją toliau stengtis užtikrinti, kad būtų laikomasi spaudos laisvės principo, jeigu bus persvarstoma Direktyva 2010/13/ES, arba šio principo laikomasi visose būsimose teisės aktų nuostatose; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją toliau stengtis užtikrinti, kad būtų laikomasi spaudos laisvės principo, jeigu bus persvarstoma Direktyva 2010/13/ES, arba šio principo laikomasi visose būsimose teisės aktų nuostatose;

| 6. | ragina Komisiją remiantis konsultavimosi procesu, kuris pavadintas „Pasirengimas visiškam audiovizualinės aplinkos integravimui: augimas, kūrimas ir vertybės“, išanalizuoti, kurie reguliavimo mechanizmai vis dar reikalingi ir naudingi vykstant technologijų suliejimui ir kokie nauji mechanizmai galbūt turėtų būti nustatyti siekiant sudaryti vienodas sąlygas visiems turinio ir paslaugų teikėjams, atsižvelgiant į šiuos būtiniausius reikalavimus ir išlaikant esamus plačios apimties reguliavimo tikslus, kad būtų užtikrinta sąžininga konkurencija tarp turinio teikėjų, o naudotojams būtų sudaryta galimybė visiškai skaidriai vienodomis sąlygomis ir nediskriminuojant pasirinkti iš plataus aukštos kokybės paslaugų asortimento, daugiausia dėmesio skiriant tam, kad paslaugos išliktų nemokamos ir viešos; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją remiantis konsultavimosi procesu, kuris pavadintas „Pasirengimas visiškam audiovizualinės aplinkos integravimui: augimas, kūrimas ir vertybės“, išanalizuoti, kurie reguliavimo mechanizmai vis dar reikalingi ir naudingi vykstant technologijų suliejimui ir kokie nauji mechanizmai galbūt turėtų būti nustatyti siekiant sudaryti vienodas sąlygas visiems turinio ir paslaugų teikėjams, atsižvelgiant į šiuos būtiniausius reikalavimus ir išlaikant esamus plačios apimties reguliavimo tikslus, kad būtų užtikrinta sąžininga konkurencija tarp turinio teikėjų, o naudotojams būtų sudaryta galimybė visiškai skaidriai vienodomis sąlygomis ir nediskriminuojant pasirinkti iš plataus aukštos kokybės paslaugų asortimento, daugiausia dėmesio skiriant tam, kad paslaugos išliktų nemokamos ir viešos;

| 7. | ragina Komisiją Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos persvarstymo atveju užtikrinti vienodas visų turinio paslaugų teikėjų konkurencijos sąlygas; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos persvarstymo atveju užtikrinti vienodas visų turinio paslaugų teikėjų konkurencijos sąlygas;

| 8. | pabrėžia, kad dėl šių naujų rinkos veikėjų plėtros strategijos padaugės paslaugų, kurios bus sudarytos tiek iš tradiciniuose kanaluose teikiamo turinio, tiek iš internetu teikiamos pasiūlos; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad dėl šių naujų rinkos veikėjų plėtros strategijos padaugės paslaugų, kurios bus sudarytos tiek iš tradiciniuose kanaluose teikiamo turinio, tiek iš internetu teikiamos pasiūlos;

| 9. | šiuo požiūriu primygtinai ragina atkreipti dėmesį į riziką, kad ši nauja konkurencija bus nesubalansuota, ir tai bus naudinga šiems naujiems veikėjams, palyginti su tradiciniais Europos veikėjais, atsižvelgiant į jų ekonominę svarbą ir tarptautinę plėtrą; |
| --- | --- |

9.

šiuo požiūriu primygtinai ragina atkreipti dėmesį į riziką, kad ši nauja konkurencija bus nesubalansuota, ir tai bus naudinga šiems naujiems veikėjams, palyginti su tradiciniais Europos veikėjais, atsižvelgiant į jų ekonominę svarbą ir tarptautinę plėtrą;

| 10. | pabrėžia, kad reikėtų apsvarstyti galimybę išlaikyti diferencijuotą žiniasklaidos paslaugų reguliavimo sistemą, tačiau ją pirmiausia susieti ne su linijinių ir nelinijinių paslaugų diferenciacija, o su atitinkamos žiniasklaidos paslaugos poveikio galimybėmis ir redakcine atsakomybe už tą žiniasklaidos paslaugą, ir kartu valstybėms narėms suteikti tinkamą veikimo laisvę pačioms priimti tokius sprendimus; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad reikėtų apsvarstyti galimybę išlaikyti diferencijuotą žiniasklaidos paslaugų reguliavimo sistemą, tačiau ją pirmiausia susieti ne su linijinių ir nelinijinių paslaugų diferenciacija, o su atitinkamos žiniasklaidos paslaugos poveikio galimybėmis ir redakcine atsakomybe už tą žiniasklaidos paslaugą, ir kartu valstybėms narėms suteikti tinkamą veikimo laisvę pačioms priimti tokius sprendimus;

| 11. | ragina pagalvoti atsižvelgiant į vis didėjantį technologijų suliejimą, ar Komisijos komunikate dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeninio transliavimo paslaugoms įtvirtintos nuostatos dėl sudėtingų vertinimo ir tikrinimo procedūrų taikymo visuomeninių transliuotojų teikiamoms audiovizualinėms paslaugoms, kurios tradiciškai nelaikomos transliavimo veikla ir teikiamos naujose sklaidos platformose, dar yra tinkamos, ypač atsižvelgiant į tai, kad naudotojai vis labiau nebeskiria, ar tai yra įprastinė linijinė transliavimo paslauga, ar užsakomoji paslauga, ar kuri nors kita audiovizualinė paslauga; |
| --- | --- |

11.

ragina pagalvoti atsižvelgiant į vis didėjantį technologijų suliejimą, ar Komisijos komunikate dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeninio transliavimo paslaugoms įtvirtintos nuostatos dėl sudėtingų vertinimo ir tikrinimo procedūrų taikymo visuomeninių transliuotojų teikiamoms audiovizualinėms paslaugoms, kurios tradiciškai nelaikomos transliavimo veikla ir teikiamos naujose sklaidos platformose, dar yra tinkamos, ypač atsižvelgiant į tai, kad naudotojai vis labiau nebeskiria, ar tai yra įprastinė linijinė transliavimo paslauga, ar užsakomoji paslauga, ar kuri nors kita audiovizualinė paslauga;

| 12. | ragina Komisiją nepamiršti televizijos su ryšio galimybėmis ateityje laukiančių konkurencingumo iššūkių – nustatyti lankstesnes kiekybines reklamos nuostatas ir numatyti atitinkamus privalumus ir trūkumus; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją nepamiršti televizijos su ryšio galimybėmis ateityje laukiančių konkurencingumo iššūkių – nustatyti lankstesnes kiekybines reklamos nuostatas ir numatyti atitinkamus privalumus ir trūkumus;

| 13. | pabrėžia, kad siekiant visoje Europoje vienodos vartotojų, vaikų ir nepilnamečių bei mažumų apsaugos reikėtų apsvarstyti kokybinius audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų apribojimus ir juos pakoreguoti taip, kad visoms sklaidos formoms būtų taikomas aukštas jų lygis; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad siekiant visoje Europoje vienodos vartotojų, vaikų ir nepilnamečių bei mažumų apsaugos reikėtų apsvarstyti kokybinius audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų apribojimus ir juos pakoreguoti taip, kad visoms sklaidos formoms būtų taikomas aukštas jų lygis;

| 14. | todėl ragina draudimo pažeisti žmogaus orumą, draudimo kurstyti neapykantą, apsaugos nuo diskriminacijos ir laisvos prieigos principus taikyti vienodai visų formų žiniasklaidos turiniui; |
| --- | --- |

14.

todėl ragina draudimo pažeisti žmogaus orumą, draudimo kurstyti neapykantą, apsaugos nuo diskriminacijos ir laisvos prieigos principus taikyti vienodai visų formų žiniasklaidos turiniui;

| 15. | ragina pagalvoti, ar reklamos ir programos turinio atskyrimo principą galima išlaikyti per visas žiniasklaidos formas, ar apsaugos užtikrinimo tikslas būtų geriau pasiektas, jei per visas žiniasklaidos formas būtų galima aiškiai atpažinti ir atskirti, kur yra reklama, kur programos turinys; |
| --- | --- |

15.

ragina pagalvoti, ar reklamos ir programos turinio atskyrimo principą galima išlaikyti per visas žiniasklaidos formas, ar apsaugos užtikrinimo tikslas būtų geriau pasiektas, jei per visas žiniasklaidos formas būtų galima aiškiai atpažinti ir atskirti, kur yra reklama, kur programos turinys;

| 16. | mano, kad turėtų būti užkirstas kelias naujiems reklamos draudimams arba esamų reklamos draudimų išplėtimui ir kitokiam kišimuisi į finansavimo priemonę – reklamą, kad būtų galima skaitmeniniame televizijos pasaulyje taikyti naujus verslo modelius; |
| --- | --- |

16.

mano, kad turėtų būti užkirstas kelias naujiems reklamos draudimams arba esamų reklamos draudimų išplėtimui ir kitokiam kišimuisi į finansavimo priemonę – reklamą, kad būtų galima skaitmeniniame televizijos pasaulyje taikyti naujus verslo modelius;

| 17. | pabrėžia, jog labai svarbu užtikrinti, kad viešasis sektorius nepriklausytų vien nuo finansavimo, gaunamo iš reklamos, siekiant išsaugoti jo nepriklausomumą, ir ragina valstybes nares remti pastangas finansuoti šį sektorių; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, jog labai svarbu užtikrinti, kad viešasis sektorius nepriklausytų vien nuo finansavimo, gaunamo iš reklamos, siekiant išsaugoti jo nepriklausomumą, ir ragina valstybes nares remti pastangas finansuoti šį sektorių;

| 18. | pabrėžia, kad dėl naujų reklamos strategijų, kurios grindžiamos naujomis technologijomis siekiant padidinti šių strategijų veiksmingumą (ekranvaizdžiai, vartotojų profilio nustatymas, daugiaekranės strategijos), kyla vartotojo, jo privatumo ir asmens duomenų apsaugos klausimas; todėl pabrėžia, kad būtina nustatyti nuoseklių taisyklių rinkinį, siekiant reglamentuoti šias strategijas; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad dėl naujų reklamos strategijų, kurios grindžiamos naujomis technologijomis siekiant padidinti šių strategijų veiksmingumą (ekranvaizdžiai, vartotojų profilio nustatymas, daugiaekranės strategijos), kyla vartotojo, jo privatumo ir asmens duomenų apsaugos klausimas; todėl pabrėžia, kad būtina nustatyti nuoseklių taisyklių rinkinį, siekiant reglamentuoti šias strategijas;

| 19. | ragina Europos audiovizualinį sektorių toliau plėtoti nuoseklias ir patrauklias paslaugas, visų pirma teikiamas internetu, kad būtų praturtinta siūlomo Europos audiovizualinio turinio pasiūla; |
| --- | --- |

19.

ragina Europos audiovizualinį sektorių toliau plėtoti nuoseklias ir patrauklias paslaugas, visų pirma teikiamas internetu, kad būtų praturtinta siūlomo Europos audiovizualinio turinio pasiūla;

| 20. | ragina Komisiją apsvarstyti, ar vertėtų tiems turinio paslaugų teikėjams, kuriems atitinkama valstybė narė yra pavedusi transliuoti visuomenines programas arba kurie padeda skatinti su viešuoju interesu susijusius tikslus, pirmiausia užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmą ir kultūrinę įvairovę, arba kurie apsiima vykdyti tokias pareigas, kuriomis gerinama informacinių pranešimų kokybė bei nepriklausomumas ir skatinama nuomonių įvairovė, suteikti atitinkamą privilegijuotą statusą aptinkamumo dažniausiai naudojamuose prietaisuose, pavyzdžiui, televizijos imtuvuose, kuriuos galima prijungti prie interneto, požiūriu, ir kaip tai turėtų būti padaryta; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją apsvarstyti, ar vertėtų tiems turinio paslaugų teikėjams, kuriems atitinkama valstybė narė yra pavedusi transliuoti visuomenines programas arba kurie padeda skatinti su viešuoju interesu susijusius tikslus, pirmiausia užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmą ir kultūrinę įvairovę, arba kurie apsiima vykdyti tokias pareigas, kuriomis gerinama informacinių pranešimų kokybė bei nepriklausomumas ir skatinama nuomonių įvairovė, suteikti atitinkamą privilegijuotą statusą aptinkamumo dažniausiai naudojamuose prietaisuose, pavyzdžiui, televizijos imtuvuose, kuriuos galima prijungti prie interneto, požiūriu, ir kaip tai turėtų būti padaryta;

| 21. | ragina Komisiją ir valstybes nares, papildant tokias privalomojo aptinkamumo nuostatas, patikrinti, kaip žiniasklaidos reguliavimą pakeičiant skatinimo ir sertifikavimo sistemomis ir įtvirtinant savireguliavimo metodus galima užtikrinti tvarų nurodytų Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos reguliavimo tikslų, ypač susijusių su nepilnamečių apsauga ir žmogaus orumo apsauga, įgyvendinimą, tuo pat metu išlaikant lankstumą, kurio reikia sąžiningai konkurencijai tarp žiniasklaidos paslaugų teikėjų palaikyti; tačiau pabrėžia, kad galimos bendro reguliavimo ir savireguliavimo priemonės įstatyminį reguliavimą gali tik papildyti, o jų laikymasis ir vertinimas turi būti pavesti nepriklausomoms valstybinėms priežiūros institucijoms; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją ir valstybes nares, papildant tokias privalomojo aptinkamumo nuostatas, patikrinti, kaip žiniasklaidos reguliavimą pakeičiant skatinimo ir sertifikavimo sistemomis ir įtvirtinant savireguliavimo metodus galima užtikrinti tvarų nurodytų Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos reguliavimo tikslų, ypač susijusių su nepilnamečių apsauga ir žmogaus orumo apsauga, įgyvendinimą, tuo pat metu išlaikant lankstumą, kurio reikia sąžiningai konkurencijai tarp žiniasklaidos paslaugų teikėjų palaikyti; tačiau pabrėžia, kad galimos bendro reguliavimo ir savireguliavimo priemonės įstatyminį reguliavimą gali tik papildyti, o jų laikymasis ir vertinimas turi būti pavesti nepriklausomoms valstybinėms priežiūros institucijoms;

| 22. | taigi rekomenduoja vienodoms paslaugoms taikyti vienodus teisės aktus, neatsižvelgiant į šių paslaugų platinimo laikmeną, kad nebūtų iškraipoma konkurencija; |
| --- | --- |

22.

taigi rekomenduoja vienodoms paslaugoms taikyti vienodus teisės aktus, neatsižvelgiant į šių paslaugų platinimo laikmeną, kad nebūtų iškraipoma konkurencija;

| 23. | šiomis aplinkybėmis yra taip pat susirūpinęs dėl didesnės konkurencijos, kuri atsiranda dėl tarptautinių veikėjų, kuriems netaikomos ES taisyklės ir įpareigojimai; |
| --- | --- |

23.

šiomis aplinkybėmis yra taip pat susirūpinęs dėl didesnės konkurencijos, kuri atsiranda dėl tarptautinių veikėjų, kuriems netaikomos ES taisyklės ir įpareigojimai;

| 24. | ragina Komisiją užtikrinti, kad šios platformos būtų valdomos atsižvelgiant į sąžiningos konkurencijos rinkoje sąlygas, atitinkančias vartojamąją paklausą, ir į viešąjį interesą ir taikant atviruosius sąveikius standartus, taip pat užtikrinant, kad vienas arba daugiau paslaugų teikėjų nepiktnaudžiautų savo geriausia padėtimi; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją užtikrinti, kad šios platformos būtų valdomos atsižvelgiant į sąžiningos konkurencijos rinkoje sąlygas, atitinkančias vartojamąją paklausą, ir į viešąjį interesą ir taikant atviruosius sąveikius standartus, taip pat užtikrinant, kad vienas arba daugiau paslaugų teikėjų nepiktnaudžiautų savo geriausia padėtimi;

| 25. | šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad būtina apsvarstyti reguliavimo sistemos plėtojimą, televizijos su ryšio galimybėmis reguliavimo būdus ir turinio klasifikavimo sistemas; |
| --- | --- |

25.

šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad būtina apsvarstyti reguliavimo sistemos plėtojimą, televizijos su ryšio galimybėmis reguliavimo būdus ir turinio klasifikavimo sistemas;

| 26. | ragina televizijos su ryšio galimybėmis platformas reglamentuoti taip, kad būtų užtikrinta prieiga prie transliuotojų turinio, jo neliečiamumas, skaidrumas vartotojams ir pagrindinių etikos taisyklių (nepilnamečių ir privatumo apsauga) taikymas; |
| --- | --- |

26.

ragina televizijos su ryšio galimybėmis platformas reglamentuoti taip, kad būtų užtikrinta prieiga prie transliuotojų turinio, jo neliečiamumas, skaidrumas vartotojams ir pagrindinių etikos taisyklių (nepilnamečių ir privatumo apsauga) taikymas;

| 27. | ragina Komisiją ir valstybes nares didinti visų ES piliečių gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, ypač pasitelkiant iniciatyvas ir koordinuotus veiksmus, kuriais būtų siekiama didinti linijinių ir nelinijinių žiniasklaidos paslaugų supratimą; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją ir valstybes nares didinti visų ES piliečių gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, ypač pasitelkiant iniciatyvas ir koordinuotus veiksmus, kuriais būtų siekiama didinti linijinių ir nelinijinių žiniasklaidos paslaugų supratimą;

| 28. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad ypač prietaisų gamintojai ir paslaugų teikėjai imtųsi priemonių, kuriomis būtų pagerintas linijinių ir nelinijinių žiniasklaidos paslaugų prieinamumas pagyvenusiems ir neįgaliems, pvz., klausos ir regos sutrikimų turintiems, asmenims; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad ypač prietaisų gamintojai ir paslaugų teikėjai imtųsi priemonių, kuriomis būtų pagerintas linijinių ir nelinijinių žiniasklaidos paslaugų prieinamumas pagyvenusiems ir neįgaliems, pvz., klausos ir regos sutrikimų turintiems, asmenims;

| 29. | mano, kad platformų ir portalų paslaugos turėtų būti sąveikios, kad trečiosios šalys, neatsižvelgdamos į perdavimo būdą, galėtų nediskriminuojamos gaminti ir naudoti savo prietaikas; |
| --- | --- |

29.

mano, kad platformų ir portalų paslaugos turėtų būti sąveikios, kad trečiosios šalys, neatsižvelgdamos į perdavimo būdą, galėtų nediskriminuojamos gaminti ir naudoti savo prietaikas;

| 30. | ragina Komisiją teisiškai privalomomis priemonėmis užtikrinti, kad tinkluose ir platformose visą turinį iš esmės būtų galima gauti vienodos kokybės; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją teisiškai privalomomis priemonėmis užtikrinti, kad tinkluose ir platformose visą turinį iš esmės būtų galima gauti vienodos kokybės;

| 31. | ragina Komisiją teisiškai privalomomis priemonėmis užtikrinti, kad tinklo valdytojai perduodami duomenų paketus iš siuntėjo gavėjui iš esmės juos traktuotų vienodai, t. y. kad jie neteiktų pirmenybės tam tikriems paketams pagal, pavyzdžiui, kilmę, turinį, pritaikymo būdą ar naudotojo mokestį, nes tai gali prieštarauti tikslui visiems suteikti sąžiningas sąlygas naudotis paslaugomis, duomenų apsaugos nuostatoms, draudimui manipuliuoti duomenimis, turinio neliečiamumo principui ir tikslui sukurti sąžiningos konkurencijos sąlygas; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją teisiškai privalomomis priemonėmis užtikrinti, kad tinklo valdytojai perduodami duomenų paketus iš siuntėjo gavėjui iš esmės juos traktuotų vienodai, t. y. kad jie neteiktų pirmenybės tam tikriems paketams pagal, pavyzdžiui, kilmę, turinį, pritaikymo būdą ar naudotojo mokestį, nes tai gali prieštarauti tikslui visiems suteikti sąžiningas sąlygas naudotis paslaugomis, duomenų apsaugos nuostatoms, draudimui manipuliuoti duomenimis, turinio neliečiamumo principui ir tikslui sukurti sąžiningos konkurencijos sąlygas;

| 32. | pabrėžia PVM sistemų skirtumų ES lygmeniu poveikį, kuris bus dar didesnis atsiradus televizijai su ryšio galimybėmis; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia PVM sistemų skirtumų ES lygmeniu poveikį, kuris bus dar didesnis atsiradus televizijai su ryšio galimybėmis;

| 33. | ragina Komisiją pateikti Sąjungos teisės aktų, kuriais būtų užtikrintas tinklo neutralumas, pasiūlymų; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją pateikti Sąjungos teisės aktų, kuriais būtų užtikrintas tinklo neutralumas, pasiūlymų;

| 34. | ragina Komisiją teisės aktais užtikrinti linijinių ir nelinijinių paslaugų mišriosiose platformose neliečiamumą ir, visų pirma, neleisti platformų teikėjams arba trečiosioms šalims šių paslaugų pakeisti turiniu ar kitomis paslaugomis arba derinti su juo ar jomis, nebent tai aiškiai inicijavo naudotojas, o tuo atveju, kai turinio negalima priskirti individualiai komunikacijai, – turinio teikėjas suteikė leidimą; nurodo, kad taip pat reikia užkirsti kelią trečiosioms šalims neturint leidimo naudotis paslaugų teikėjų turiniu arba transliavimo signalais, taip pat juos iššifruoti, naudoti arba platinti; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją teisės aktais užtikrinti linijinių ir nelinijinių paslaugų mišriosiose platformose neliečiamumą ir, visų pirma, neleisti platformų teikėjams arba trečiosioms šalims šių paslaugų pakeisti turiniu ar kitomis paslaugomis arba derinti su juo ar jomis, nebent tai aiškiai inicijavo naudotojas, o tuo atveju, kai turinio negalima priskirti individualiai komunikacijai, – turinio teikėjas suteikė leidimą; nurodo, kad taip pat reikia užkirsti kelią trečiosioms šalims neturint leidimo naudotis paslaugų teikėjų turiniu arba transliavimo signalais, taip pat juos iššifruoti, naudoti arba platinti;

| 35. | ragina Komisiją apsvarstyti priemones, kurias taikant būtų atsižvelgiama į svetainių, kurioms nesuteiktas leidimas, klasifikavimo portaluose ir paieškos sistemose riziką; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją apsvarstyti priemones, kurias taikant būtų atsižvelgiama į svetainių, kurioms nesuteiktas leidimas, klasifikavimo portaluose ir paieškos sistemose riziką;

| 36. | ragina Komisiją užtikrinti, kad Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje nustatytais specialiais reguliuojamaisiais reikalavimais pasiektas audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų apsaugos lygis nebūtų apeinamas teikiant prieigą kitose platformose neturint leidimo; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją užtikrinti, kad Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje nustatytais specialiais reguliuojamaisiais reikalavimais pasiektas audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų apsaugos lygis nebūtų apeinamas teikiant prieigą kitose platformose neturint leidimo;

| 37. | ragina Komisiją užtikrinti, kad įėjus į portalą prietaikos niekada nebūtų paleidžiamos automatiškai, o visada turėtų būti inicijuojamos vartotojo, kad būtų galima bet kuriuo metu, paprastai, vienu mygtuko paspaudimu (pvz., raudono mygtuko funkcija) grįžti prie pirmiau naudotos paslaugos ir kad ši funkcija būtų aiškiai pateikiama, taip pat kad išjungiant prietaiką pirmiau naudota paslauga būtų vėl aiškiai rodoma vaizdu ir garsu; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją užtikrinti, kad įėjus į portalą prietaikos niekada nebūtų paleidžiamos automatiškai, o visada turėtų būti inicijuojamos vartotojo, kad būtų galima bet kuriuo metu, paprastai, vienu mygtuko paspaudimu (pvz., raudono mygtuko funkcija) grįžti prie pirmiau naudotos paslaugos ir kad ši funkcija būtų aiškiai pateikiama, taip pat kad išjungiant prietaiką pirmiau naudota paslauga būtų vėl aiškiai rodoma vaizdu ir garsu;

| 38. | ragina Komisiją užtikrinti, kad turinio teikėjas galėtų imtis teisinių veiksmų prieš tokias mišriosiose platformose siūlomas prietaikas, kuriomis suteikiama galimybė neturint leidimo platinti turinio teikėjo teikiamą turinį arba tai yra skatinama; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją užtikrinti, kad turinio teikėjas galėtų imtis teisinių veiksmų prieš tokias mišriosiose platformose siūlomas prietaikas, kuriomis suteikiama galimybė neturint leidimo platinti turinio teikėjo teikiamą turinį arba tai yra skatinama;

| 39. | ragina Komisiją, kai tai yra svarbu autorių teisės požiūriu, siekti sukurti paprastai taikomas teisių suteikimo sistemas, kuriomis trečiųjų šalių platformose būtų visapusiškai atspindimos nepakeistos nelinijinės žiniasklaidos paslaugų teikėjų paslaugos; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją, kai tai yra svarbu autorių teisės požiūriu, siekti sukurti paprastai taikomas teisių suteikimo sistemas, kuriomis trečiųjų šalių platformose būtų visapusiškai atspindimos nepakeistos nelinijinės žiniasklaidos paslaugų teikėjų paslaugos;

| 40. | ragina Komisiją užtikrinti, kad iš esmės būtų garantuojamas naudojimosi televizijos ir internetinėmis paslaugomis, kurios parduodamos ES arba į ją importuojamos, mišriąja galine įranga anonimiškumas ir kad tai visiškai atitiktų ES nuostatus dėl privatumo ir duomenų apsaugos; |
| --- | --- |

40.

ragina Komisiją užtikrinti, kad iš esmės būtų garantuojamas naudojimosi televizijos ir internetinėmis paslaugomis, kurios parduodamos ES arba į ją importuojamos, mišriąja galine įranga anonimiškumas ir kad tai visiškai atitiktų ES nuostatus dėl privatumo ir duomenų apsaugos;

| 41. | ragina Komisiją audiovizualinės žiniasklaidos paslaugoms netaikyti liberalizavimo priemonių, dėl kurių deramasi sudarant tarptautinius susitarimus, atsižvengiant į jų dvejopą pobūdį ir reikšmę visuomenei, tačiau kartu dėl vis spartėjančio skaitmeninimo ir žiniasklaidos technologijų suliejimo užtikrinti dinamišką sąvokos „audiovizualinės žiniasklaidos paslauga“ plėtojimą; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją audiovizualinės žiniasklaidos paslaugoms netaikyti liberalizavimo priemonių, dėl kurių deramasi sudarant tarptautinius susitarimus, atsižvengiant į jų dvejopą pobūdį ir reikšmę visuomenei, tačiau kartu dėl vis spartėjančio skaitmeninimo ir žiniasklaidos technologijų suliejimo užtikrinti dinamišką sąvokos „audiovizualinės žiniasklaidos paslauga“ plėtojimą;

| 42. | prašo Komisijos užtikrinti, kad būsimajame televizijos su ryšio galimybėmis pasiūlyme būtų paisoma šiuo metu galiojančių vaikų apsaugos nuostatų, dėl su sveikata susijusių priežasčių būtų draudžiama tam tikra reklama, būtų draudžiama skatinti rasinę neapykantą, informavimas būtų atskirtas nuo reklaminių pranešimų, būtų užtikrintas skaidrumas nuosavybės, privatumo ir pan. srityse; šios nuostatos yra Bendrijos teisyno dalis ir negali būti apeinamos dėl technologijų pažangos; visų pirma ragina įspėti ne ES įsisteigusius televizijos su ryšio galimybėmis paslaugų teikėjus ir aparatūros tiekėjus, kad ir toliau bus taikomi šalies, kurioje teikiama paslauga, o ne šalies, kurioje yra registruota tiekėjo buveinė, teisės aktai; |
| --- | --- |

42.

prašo Komisijos užtikrinti, kad būsimajame televizijos su ryšio galimybėmis pasiūlyme būtų paisoma šiuo metu galiojančių vaikų apsaugos nuostatų, dėl su sveikata susijusių priežasčių būtų draudžiama tam tikra reklama, būtų draudžiama skatinti rasinę neapykantą, informavimas būtų atskirtas nuo reklaminių pranešimų, būtų užtikrintas skaidrumas nuosavybės, privatumo ir pan. srityse; šios nuostatos yra Bendrijos teisyno dalis ir negali būti apeinamos dėl technologijų pažangos; visų pirma ragina įspėti ne ES įsisteigusius televizijos su ryšio galimybėmis paslaugų teikėjus ir aparatūros tiekėjus, kad ir toliau bus taikomi šalies, kurioje teikiama paslauga, o ne šalies, kurioje yra registruota tiekėjo buveinė, teisės aktai;

| 43. | ragina valstybes nares derantis dėl daugiametės finansinės programos persvarstyti lėšų Ryšių tinklų, turinio ir technologijų generaliniam direktoratui (CNECT) telekomunikacijų infrastruktūros plėtrai sumažinimą nuo pirmiau siūlytų 9,2 mlrd. EUR iki 1 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

43.

ragina valstybes nares derantis dėl daugiametės finansinės programos persvarstyti lėšų Ryšių tinklų, turinio ir technologijų generaliniam direktoratui (CNECT) telekomunikacijų infrastruktūros plėtrai sumažinimą nuo pirmiau siūlytų 9,2 mlrd. EUR iki 1 mlrd. EUR;

| 44. | ragina Komisiją deramą dėmesį atkreipti į svarbius žiūrovų apsaugos, pvz., nepilnamečių apsaugos, klausimus ir mano, kad viena iš galimų platformų šiems klausimams spręsti gali būti elektroniniai programų vadovai; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją deramą dėmesį atkreipti į svarbius žiūrovų apsaugos, pvz., nepilnamečių apsaugos, klausimus ir mano, kad viena iš galimų platformų šiems klausimams spręsti gali būti elektroniniai programų vadovai;

| 45. | apgailestauja, kad Europoje vis dar yra didžiulių teritorijų, kuriose interneto infrastruktūra ribota, ir primena Komisijai, kad siekiant išvystyti televizijos su ryšio galimybėmis potencialą vartotojams absoliučiai būtina turėti galimybę naudotis sparčiuoju internetu; |
| --- | --- |

45.

apgailestauja, kad Europoje vis dar yra didžiulių teritorijų, kuriose interneto infrastruktūra ribota, ir primena Komisijai, kad siekiant išvystyti televizijos su ryšio galimybėmis potencialą vartotojams absoliučiai būtina turėti galimybę naudotis sparčiuoju internetu;

o

o o

| 46. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

46.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 95, 2010 4 15, p. 1.

(2)  OL L 108, 2002 4 24, p. 33.

(3)  OL L 337, 2009 12 18, p. 37.

(4)  OL L 108, 2002 4 24, p. 51.

(5)  OL L 337, 2009 12 18, p. 11.

(6)  OL L 108, 2002 4 24, p. 7.

(7)  OL L 108, 2002 4 24, p. 21.

(8)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37.

(9)  OL L 178, 2000 7 17, p. 1.

(10)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

(11)  OL C 257, 2009 10 27, p. 1.

(12)  OL L 270, 1998 10 7, p. 48.

(13)  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 24.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/148 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/148

---

P7_TA(2013)0331

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir atikimo finansų valdymo, kad daugiametėje finansinėje programoje būtų atsižvelgta į išlaidų poreikius, atsiradusius dėl Kroatijos stojimo į Europos Sąjungą

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo, kad daugiametėje finansinėje programoje būtų atsižvelgta į išlaidų poreikius, atsiradusius dėl Kroatijos stojimo į Europos Sąjungą (COM(2013)0157 – C7–0074/2013 – 2013/2055(ACI))

(2016/C 075/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0157), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0157),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į 29 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į 29 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2013 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, patvirtintą 2012 m. gruodžio 12 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, patvirtintą 2012 m. gruodžio 12 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2013 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 1/2013 projektą, kurį Komisija priėmė 2013 m. kovo 18 d. (COM(2013)0156), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2013 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 1/2013 projektą, kurį Komisija priėmė 2013 m. kovo 18 d. (COM(2013)0156),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. priimtą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 1/2013 projekto (11607/2013 – C7-0199/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. priimtą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 1/2013 projekto (11607/2013 – C7-0199/2013),

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0247/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0247/2013),

| A. | kadangi Komisija, laikydamasi 2006 m. gegužės 17 d. TIS 29 punkto nuostatų, kartu su Taisomuoju biudžetu Nr. 1/2013 biudžeto valdymo institucijai pateikė pasiūlymą, kuriuo siekiama patikslinti daugiametę finansinę programą ir į 2013 m. biudžetą įtraukti įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus, reikalingus padengti išlaidoms, susijusioms su Kroatijos įstojimu į Sąjungą nuo 2013 m. liepos 1 d.; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija, laikydamasi 2006 m. gegužės 17 d. TIS 29 punkto nuostatų, kartu su Taisomuoju biudžetu Nr. 1/2013 biudžeto valdymo institucijai pateikė pasiūlymą, kuriuo siekiama patikslinti daugiametę finansinę programą ir į 2013 m. biudžetą įtraukti įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus, reikalingus padengti išlaidoms, susijusioms su Kroatijos įstojimu į Sąjungą nuo 2013 m. liepos 1 d.;

| B. | kadangi pasiūlymas 666 mln. EUR padidinti įsipareigojimus ir 374 mln. EUR padidinti mokėjimus atitinka finansinį paketą, dėl kurio sutarta 2011 m. birželio 30 d. per Stojimo konferenciją, neįskaitant 5 išlaidų kategorijos, nes administracinės išlaidos, susijusios Kroatijos naryste, jau įtrauktos 2013 m. biudžetą; |
| --- | --- |

B.

kadangi pasiūlymas 666 mln. EUR padidinti įsipareigojimus ir 374 mln. EUR padidinti mokėjimus atitinka finansinį paketą, dėl kurio sutarta 2011 m. birželio 30 d. per Stojimo konferenciją, neįskaitant 5 išlaidų kategorijos, nes administracinės išlaidos, susijusios Kroatijos naryste, jau įtrauktos 2013 m. biudžetą;

| 1. | atkreipia dėmesį į Komisijos pateiktą pasiūlymą dėl sprendimo, kuriuo iš dalies taisomas 2006 m. gegužės 17 d. TIS, ir į Tarybos poziciją dėl jo; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į Komisijos pateiktą pasiūlymą dėl sprendimo, kuriuo iš dalies taisomas 2006 m. gegužės 17 d. TIS, ir į Tarybos poziciją dėl jo;

| 2. | pažymi grynai techninį šio persvarstymo, kuris yra vieningo pritarimo dėl Sutarties dėl Kroatijos Respublikos, kaip 28-osios Sąjungos valstybės narės, įstojimo į Europos Sąjungą pasekmė, pobūdį; pabrėžia, kad dėl šios priežasties 2006 m. gegužės 17 d. TIS persvarstymas, vykdomas pateikiant Taisomąjį biudžetą Nr. 1/2013, nebuvo įtrauktas į vykstančias politines tarpinstitucines diskusijas apie tai, kaip išspręsti neatliktų 2012 m. mokėjimų klausimą, ir į derybas dėl Taisomojo biudžeto Nr. 2/2013; |
| --- | --- |

2.

pažymi grynai techninį šio persvarstymo, kuris yra vieningo pritarimo dėl Sutarties dėl Kroatijos Respublikos, kaip 28-osios Sąjungos valstybės narės, įstojimo į Europos Sąjungą pasekmė, pobūdį; pabrėžia, kad dėl šios priežasties 2006 m. gegužės 17 d. TIS persvarstymas, vykdomas pateikiant Taisomąjį biudžetą Nr. 1/2013, nebuvo įtrauktas į vykstančias politines tarpinstitucines diskusijas apie tai, kaip išspręsti neatliktų 2012 m. mokėjimų klausimą, ir į derybas dėl Taisomojo biudžeto Nr. 2/2013;

| 3. | primena, kad pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 29 punktą naujų valstybių narių stojimo į Sąjungą finansavimo ištekliai turėtų būti padengiami patikslinant finansinę programą, t. y. persvarstant 2013 m. įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų viršutines ribas; |
| --- | --- |

3.

primena, kad pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 29 punktą naujų valstybių narių stojimo į Sąjungą finansavimo ištekliai turėtų būti padengiami patikslinant finansinę programą, t. y. persvarstant 2013 m. įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų viršutines ribas;

| 4. | pakartoja savo poziciją, kad biudžeto klausimams netaikomas Protokolo (Nr. 1) dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje nustatytas aštuonių savaičių laikotarpis, per kurį nacionalinius parlamentus reikia informuoti apie bet kokius teisėkūros procedūra priimamų aktų projektus; todėl apgailestauja, kad Taryba, nepaisydama labai trumpo termino iki šio patikslinimo ir Taisomojo biudžeto Nr. 1/2013 įsigaliojimo, neskubėjo priimti savo pozicijos, taigi sutrumpino Parlamento priėmimui Sutartyje numatytą laikotarpį; |
| --- | --- |

4.

pakartoja savo poziciją, kad biudžeto klausimams netaikomas Protokolo (Nr. 1) dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje nustatytas aštuonių savaičių laikotarpis, per kurį nacionalinius parlamentus reikia informuoti apie bet kokius teisėkūros procedūra priimamų aktų projektus; todėl apgailestauja, kad Taryba, nepaisydama labai trumpo termino iki šio patikslinimo ir Taisomojo biudžeto Nr. 1/2013 įsigaliojimo, neskubėjo priimti savo pozicijos, taigi sutrumpino Parlamento priėmimui Sutartyje numatytą laikotarpį;

| 5. | be to, apgailestauja dėl sunkumų, su kuriais netgi pasibaigus aštuonių savaičių terminui susidūrė Taryba, siekdama susitarimo dėl šio persvarstymo, ir dėl kurių vėluojama užtikrinti finansavimą Kroatijai, kuris turi būti užtikrintas nuo 2013 m. liepos 1 d.; įspėja, kad tokia padėtis neturi tapti nerimą keliančiu precedentu vykstant Sąjungos plėtrai ateityje; |
| --- | --- |

5.

be to, apgailestauja dėl sunkumų, su kuriais netgi pasibaigus aštuonių savaičių terminui susidūrė Taryba, siekdama susitarimo dėl šio persvarstymo, ir dėl kurių vėluojama užtikrinti finansavimą Kroatijai, kuris turi būti užtikrintas nuo 2013 m. liepos 1 d.; įspėja, kad tokia padėtis neturi tapti nerimą keliančiu precedentu vykstant Sąjungos plėtrai ateityje;

| 6. | palankiai vertina tai, kad pagaliau Taryba galėjo sutarti dėl 2013 m. mokėjimams nustatytų viršutinių ribų persvarstymo, netaikant jokio kompensavimo, numatant reikiamus 374 mln. EUR; mano, kad, turint mintyje aptariamą nedidelę sumą ir dabartinį mokėjimų asignavimų trūkumą 2013 m. biudžete, tai yra tinkamas būdas įsipareigojimui, kurį valstybės narės prisiėmė pasirašydamos Stojimo sutartį, įvykdyti ir atsižvelgti į 2006 m. gegužės 17 d. TIS 29 punkto nuostatas; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kad pagaliau Taryba galėjo sutarti dėl 2013 m. mokėjimams nustatytų viršutinių ribų persvarstymo, netaikant jokio kompensavimo, numatant reikiamus 374 mln. EUR; mano, kad, turint mintyje aptariamą nedidelę sumą ir dabartinį mokėjimų asignavimų trūkumą 2013 m. biudžete, tai yra tinkamas būdas įsipareigojimui, kurį valstybės narės prisiėmė pasirašydamos Stojimo sutartį, įvykdyti ir atsižvelgti į 2006 m. gegužės 17 d. TIS 29 punkto nuostatas;

| 7. | vis dėlto apgailestauja, kad įsipareigojimų persvarstymo atveju Taryba nusprendė nepaisyti Komisijos pateikto pasiūlymo priėmimo politinės svarbos ir pasirinko kompensuoti reikalingus asignavimus; pareiškia, kad ta pozicija prieštarauja pasirašant Stojimo sutartį vieningai priimto sprendimo, taip pat 2006 m. gegužės 17 d. TIS esmei; pabrėžia, kad toks sprendimas – klaidingas politinis ženklas ne tik Kroatijai, bet taip pat ir kitoms šalims kandidatėms; pabrėžia, kad tam sprendimui pritarta tik todėl, kad jis susijęs su dabartinės DFP (2007-2013) paskutiniais 6 mėnesiais; pabrėžia, kad tai neturi tapti precedentu būsimos plėtros atvejais, kurie galimi kitos DFP (2014–2020) laikotarpiu; |
| --- | --- |

7.

vis dėlto apgailestauja, kad įsipareigojimų persvarstymo atveju Taryba nusprendė nepaisyti Komisijos pateikto pasiūlymo priėmimo politinės svarbos ir pasirinko kompensuoti reikalingus asignavimus; pareiškia, kad ta pozicija prieštarauja pasirašant Stojimo sutartį vieningai priimto sprendimo, taip pat 2006 m. gegužės 17 d. TIS esmei; pabrėžia, kad toks sprendimas – klaidingas politinis ženklas ne tik Kroatijai, bet taip pat ir kitoms šalims kandidatėms; pabrėžia, kad tam sprendimui pritarta tik todėl, kad jis susijęs su dabartinės DFP (2007-2013) paskutiniais 6 mėnesiais; pabrėžia, kad tai neturi tapti precedentu būsimos plėtros atvejais, kurie galimi kitos DFP (2014–2020) laikotarpiu;

| 8. | apgailestauja, kad pagrindiniu įsipareigojimų kompensavimo šaltiniu laikoma 5 išlaidų kategorija, nes dėl tokios padėties galėtų pritrūkti lėšų atlyginimų koregavimui padengti tuo atveju, jei Teisingumo Teismas vis dar 2013 m. priimtų atitinkamą sprendimą; |
| --- | --- |

8.

apgailestauja, kad pagrindiniu įsipareigojimų kompensavimo šaltiniu laikoma 5 išlaidų kategorija, nes dėl tokios padėties galėtų pritrūkti lėšų atlyginimų koregavimui padengti tuo atveju, jei Teisingumo Teismas vis dar 2013 m. priimtų atitinkamą sprendimą;

| 9. | vis dėlto, atsižvelgdamas į Kroatijai reikiamo finansavimo užtikrinimo politinę svarbą ir teisinį būtinumą, nusprendžia pritarti prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui su Tarybos pakeitimais; |
| --- | --- |

9.

vis dėlto, atsižvelgdamas į Kroatijai reikiamo finansavimo užtikrinimo politinę svarbą ir teisinį būtinumą, nusprendžia pritarti prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui su Tarybos pakeitimais;

| 10. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedus Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

11.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedus Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 66, 2013 3 8.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

kuriuo iš dalies keičiamas 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo, kad Daugiametėje finansinėje programoje būtų atsižvelgta į išlaidų poreikius, atsiradusius dėl Kroatijos stojimo į Europos Sąjungą

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2013/419/ES.)

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/150 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/150

---

P7_TA(2013)0332

Komisijos 2014 m. darbo programos parengimas

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento prioritetų, susijusių su 2014 m. Komisijos darbo programa (2013/2679(RSP))

(2016/C 075/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Komisijos 2013 m. darbo programos (COM(2012)0629), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Komisijos 2013 m. darbo programos (COM(2012)0629),

| — | atsižvelgdamas į strategiją „Europa 2020“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į strategiją „Europa 2020“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 27–28 d. posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 27–28 d. posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į galiojantį pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (1), ypač į jo IV 4 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į galiojantį pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (1), ypač į jo IV 4 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 35 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 35 straipsnio 3 dalį,

| A. | kadangi ilgai trunkanti krizė nebus įveikta, jei iš esmės nebus toliau sustiprinama Europos integracija, ir kadangi finansinė, ekonominė ir skolos krizė parodė, kad būtina griežtesnė demokratinė kontrolė ir atskaitomybė; |
| --- | --- |

A.

kadangi ilgai trunkanti krizė nebus įveikta, jei iš esmės nebus toliau sustiprinama Europos integracija, ir kadangi finansinė, ekonominė ir skolos krizė parodė, kad būtina griežtesnė demokratinė kontrolė ir atskaitomybė;

| B. | kadangi Komisija turėtų pateikti priemones, kurias taikant būtų galima išsaugoti ir stiprinti Europos socialinės rinkos ekonomikos modelį, siekiant atitaisyti ilgai trukusio nuosmukio padarytą žalą ir vėl užtikrinti visišką užimtumą ir tvarų augimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija turėtų pateikti priemones, kurias taikant būtų galima išsaugoti ir stiprinti Europos socialinės rinkos ekonomikos modelį, siekiant atitaisyti ilgai trukusio nuosmukio padarytą žalą ir vėl užtikrinti visišką užimtumą ir tvarų augimą;

| C. | kadangi dėl nestabilios bankų sistemos, tebesitęsiančių skolos ir deficito problemų, su kuriomis susiduria valstybės narės, dėl Europos konkurencingumo praradimo pasaulio ekonomikos mastu, didelio jaunimo nedarbo ir dėl ekonomikos nuosmukio atsiradusių socialinių sunkumų ES susiduria su precedento neturinčiais iššūkiais; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl nestabilios bankų sistemos, tebesitęsiančių skolos ir deficito problemų, su kuriomis susiduria valstybės narės, dėl Europos konkurencingumo praradimo pasaulio ekonomikos mastu, didelio jaunimo nedarbo ir dėl ekonomikos nuosmukio atsiradusių socialinių sunkumų ES susiduria su precedento neturinčiais iššūkiais;

| D. | kadangi su biudžetu susiję Sąjungos lygmens sprendimai turi atitikti ES politinius prioritetus ne tik apimties, bet ir lankstumo bei pusiausvyros klausimais;. |
| --- | --- |

D.

kadangi su biudžetu susiję Sąjungos lygmens sprendimai turi atitikti ES politinius prioritetus ne tik apimties, bet ir lankstumo bei pusiausvyros klausimais;.

| E. | kadangi Komisijos vaidmuo yra propaguoti bendruosius ES interesus, šiuo tikslu imtis atitinkamų iniciatyvų, užtikrinti, kad būtų laikomasi Sutarčių, prižiūrėti ES teisės įgyvendinimą, vykdyti koordinavimo, vykdomąsias ir valdymo funkcijas ir inicijuoti teisės aktus; |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisijos vaidmuo yra propaguoti bendruosius ES interesus, šiuo tikslu imtis atitinkamų iniciatyvų, užtikrinti, kad būtų laikomasi Sutarčių, prižiūrėti ES teisės įgyvendinimą, vykdyti koordinavimo, vykdomąsias ir valdymo funkcijas ir inicijuoti teisės aktus;

| F. | kadangi pasibaigus dabartinei kadencijai visi nebaigti darbai nebus tęsiami, nebent Parlamentas, Taryba ar Komisija pateiktų pagrįstą prašymą, kad konkrečius klausimus, kuriuos narinėjant pagal įprastą teisėkūros procedūrą padaryta didelė pažanga, toliau nagrinėtų naujai išrinktas Parlamentas; |
| --- | --- |

F.

kadangi pasibaigus dabartinei kadencijai visi nebaigti darbai nebus tęsiami, nebent Parlamentas, Taryba ar Komisija pateiktų pagrįstą prašymą, kad konkrečius klausimus, kuriuos narinėjant pagal įprastą teisėkūros procedūrą padaryta didelė pažanga, toliau nagrinėtų naujai išrinktas Parlamentas;

1 DALIS

| 1. | ragina stiprinti demokratinį procesą ekonomikos valdymo srityje užtikrinant aktyvesnį Parlamento dalyvavimą, nes tai padės padidinti piliečių pasitikėjimą ES taikomomis krizės valdymo priemonėmis; ryšium su tuo mano, kad Komisija turėtų vykdyti Sutartyje numatytą vaidmenį, ir todėl netinkama sprendimų priėmimo funkciją, susijusią su ES ekonomikos valdymu, perduoti neatskaitingoms institucijoms; siekia, kad būtų sustiprinta Komisijos atskaitomybė, kai ji veikia kaip trejeto narys; |
| --- | --- |

1.

ragina stiprinti demokratinį procesą ekonomikos valdymo srityje užtikrinant aktyvesnį Parlamento dalyvavimą, nes tai padės padidinti piliečių pasitikėjimą ES taikomomis krizės valdymo priemonėmis; ryšium su tuo mano, kad Komisija turėtų vykdyti Sutartyje numatytą vaidmenį, ir todėl netinkama sprendimų priėmimo funkciją, susijusią su ES ekonomikos valdymu, perduoti neatskaitingoms institucijoms; siekia, kad būtų sustiprinta Komisijos atskaitomybė, kai ji veikia kaip trejeto narys;

| 2. | mano, kad užbaigus politines derybas dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos Komisija pirmiausia turėtų užtikrinti sklandų naujos finansinės sistemos veikimą, įskaitant naujų su lankstumu susijusių taisyklių, dėl kurių sutarta per minėtas derybas, taikymą; tikisi, kad naujoji Komisija, kai jai bus suteikiami įgaliojimai, oficialiai įsipareigos atlikti daugiametės finansinės programos peržiūrą iki 2016 m., o tai leis ir naujai išrinktam Parlamentui naujai įvertinti ES prioritetus; |
| --- | --- |

2.

mano, kad užbaigus politines derybas dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos Komisija pirmiausia turėtų užtikrinti sklandų naujos finansinės sistemos veikimą, įskaitant naujų su lankstumu susijusių taisyklių, dėl kurių sutarta per minėtas derybas, taikymą; tikisi, kad naujoji Komisija, kai jai bus suteikiami įgaliojimai, oficialiai įsipareigos atlikti daugiametės finansinės programos peržiūrą iki 2016 m., o tai leis ir naujai išrinktam Parlamentui naujai įvertinti ES prioritetus;

| 3. | yra labai susirūpinęs dėl mokėjimų padėties 2014 m. ir ragina Komisiją, jei prireiktų, per metus pateikti pasiūlymus dėl taisomųjų biudžetų; |
| --- | --- |

3.

yra labai susirūpinęs dėl mokėjimų padėties 2014 m. ir ragina Komisiją, jei prireiktų, per metus pateikti pasiūlymus dėl taisomųjų biudžetų;

| 4. | pabrėžia, jog laiko svarbiu ES nuosavų išteklių sistemos reformos klausimą; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų sukviesta Aukšto lygio darbo grupė nuosavų išteklių klausimui spręsti ir kad ji kuo greičiau pradėtų darbą, kad būtų galima garantuoti, jog pirmųjų išvadų rinkinys bus pateiktas 2014 m. pabaigoje, kaip numatyta bendrojoje deklaracijoje dėl nuosavų išteklių, kuri yra susitarimo dėl daugiametės finansinės programos dalis; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, jog laiko svarbiu ES nuosavų išteklių sistemos reformos klausimą; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų sukviesta Aukšto lygio darbo grupė nuosavų išteklių klausimui spręsti ir kad ji kuo greičiau pradėtų darbą, kad būtų galima garantuoti, jog pirmųjų išvadų rinkinys bus pateiktas 2014 m. pabaigoje, kaip numatyta bendrojoje deklaracijoje dėl nuosavų išteklių, kuri yra susitarimo dėl daugiametės finansinės programos dalis;

| 5. | primena, kad ES biudžete turi būti matomi ES politikos prioritetai; pabrėžia, kad ES biudžetas yra investicijų biudžetas, turintis didelį sverto poveikį; ragina Komisiją ginti ES biudžetą, kad būtų galima paskatinti strategines investicijas sukuriant pridėtinę Europos lygmens vertę ir vėl stabilizuoti Europos ekonomiką; |
| --- | --- |

5.

primena, kad ES biudžete turi būti matomi ES politikos prioritetai; pabrėžia, kad ES biudžetas yra investicijų biudžetas, turintis didelį sverto poveikį; ragina Komisiją ginti ES biudžetą, kad būtų galima paskatinti strategines investicijas sukuriant pridėtinę Europos lygmens vertę ir vėl stabilizuoti Europos ekonomiką;

| 6. | mano, kad darbo vietos yra pagrindinis prioritetas ir kad visi Europos lygmeniu renkami mokesčiai turi būti panaudoti esamoms darbo vietoms išsaugoti ir naujoms, jaunimui skirtoms darbo vietoms kurti, visų pirma paslaugų, pramonės ir skaitmeninės ekonomikos srityse; todėl mano, kad investicijoms į ES konkurencingumo stiprinimą kitais ir vėlesniais metais teks svarbiausias vaidmuo; |
| --- | --- |

6.

mano, kad darbo vietos yra pagrindinis prioritetas ir kad visi Europos lygmeniu renkami mokesčiai turi būti panaudoti esamoms darbo vietoms išsaugoti ir naujoms, jaunimui skirtoms darbo vietoms kurti, visų pirma paslaugų, pramonės ir skaitmeninės ekonomikos srityse; todėl mano, kad investicijoms į ES konkurencingumo stiprinimą kitais ir vėlesniais metais teks svarbiausias vaidmuo;

| 7. | palankiai vertina 2013 m. birželio 27–28 d. posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos įsipareigojimą užbaigti kurti tikrą Ekonominę ir pinigų sąjungą, kuri turėtų visus Bankų sąjungos elementus ir kurioje būtų veiksmingiau koordinuojama ekonomikos politika, plėtojami finansinio solidarumo mechanizmai ir stiprinama socialinė dimensija, visgi apgailestauja, kad nedaroma spartesnė pažanga; ragina Komisiją pateikti komunikatą dėl Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinės dimensijos; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina 2013 m. birželio 27–28 d. posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos įsipareigojimą užbaigti kurti tikrą Ekonominę ir pinigų sąjungą, kuri turėtų visus Bankų sąjungos elementus ir kurioje būtų veiksmingiau koordinuojama ekonomikos politika, plėtojami finansinio solidarumo mechanizmai ir stiprinama socialinė dimensija, visgi apgailestauja, kad nedaroma spartesnė pažanga; ragina Komisiją pateikti komunikatą dėl Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinės dimensijos;

| 8. | reikalauja kuo greičiau parengti visus teisės aktus, būtinus siekiant įdiegti pasitelkiant Europos Centrinį Banką taikomą bendrą priežiūros mechanizmą; |
| --- | --- |

8.

reikalauja kuo greičiau parengti visus teisės aktus, būtinus siekiant įdiegti pasitelkiant Europos Centrinį Banką taikomą bendrą priežiūros mechanizmą;

| 9. | pritaria ekonomikos augimo strategijai „Europa 2020“, kuria siekiama nustatyti tinkamą politikos sistemą, pagal kurią būtų skatinami įmonės, darbo vietų kūrimas, gyvenimo lygio gerinimas ir tvarios ekonomikos plėtojimas; |
| --- | --- |

9.

pritaria ekonomikos augimo strategijai „Europa 2020“, kuria siekiama nustatyti tinkamą politikos sistemą, pagal kurią būtų skatinami įmonės, darbo vietų kūrimas, gyvenimo lygio gerinimas ir tvarios ekonomikos plėtojimas;

| 10. | pabrėžia, kad reikia gerinti pramonės makroekonomines sąlygas gerinant galimybes gauti kapitalo, sukuriant geresnę infrastruktūrą, saugant nuosavybės teises ir ypač remiant MVĮ norint, kad didėtų jų konkurencingumas ir daugėtų galimybių patekti į naujas rinkas; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad reikia gerinti pramonės makroekonomines sąlygas gerinant galimybes gauti kapitalo, sukuriant geresnę infrastruktūrą, saugant nuosavybės teises ir ypač remiant MVĮ norint, kad didėtų jų konkurencingumas ir daugėtų galimybių patekti į naujas rinkas;

| 11. | ragina imtis veiksmų ir baigti dabartinę Komisijos darbo programą iki pasibaigiant jos kadencijai, visų pirma dėl bendrosios paslaugų rinkos, skaitmeninės darbotvarkės, energijos vidaus rinkos, dėl glaudaus bendradarbiavimo ir laisvosios prekybos susitarimų bei sąžiningos prekybos susitarimų pratęsimo; |
| --- | --- |

11.

ragina imtis veiksmų ir baigti dabartinę Komisijos darbo programą iki pasibaigiant jos kadencijai, visų pirma dėl bendrosios paslaugų rinkos, skaitmeninės darbotvarkės, energijos vidaus rinkos, dėl glaudaus bendradarbiavimo ir laisvosios prekybos susitarimų bei sąžiningos prekybos susitarimų pratęsimo;

| 12. | primygtinai ragina Komisiją suaktyvinti ir padidinti savo pastangas siekiant apsaugoti ES finansinius interesus, pateikti pasiūlymą dėl Europos prokuratūros įsteigimo ir baigti užsitęsusią Europos kovos su sukčiavimu tarnybos reformą; |
| --- | --- |

12.

primygtinai ragina Komisiją suaktyvinti ir padidinti savo pastangas siekiant apsaugoti ES finansinius interesus, pateikti pasiūlymą dėl Europos prokuratūros įsteigimo ir baigti užsitęsusią Europos kovos su sukčiavimu tarnybos reformą;

| 13. | siūlo pradėti intensyvias derybas su Taryba ir Komisija prieš pasibaigiant kadencijai siekiant baigti nagrinėti kuo daugiau dokumentų, visapusiškai laikantis teisėkūros procedūrų, kaip nustatyta Lisabonos sutartyje; pakartoja, kad negali pritarti jokiems papildomiems tarpvyriausybiniams elementams, susijusiems su EPS; |
| --- | --- |

13.

siūlo pradėti intensyvias derybas su Taryba ir Komisija prieš pasibaigiant kadencijai siekiant baigti nagrinėti kuo daugiau dokumentų, visapusiškai laikantis teisėkūros procedūrų, kaip nustatyta Lisabonos sutartyje; pakartoja, kad negali pritarti jokiems papildomiems tarpvyriausybiniams elementams, susijusiems su EPS;

| 14. | ragina Komisiją tinkamai atsižvelgti į Parlamento pozicijas atskirų sektorių klausimu, kurios nurodytos šios rezoliucijos 2 dalyje; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją tinkamai atsižvelgti į Parlamento pozicijas atskirų sektorių klausimu, kurios nurodytos šios rezoliucijos 2 dalyje;

II DALIS

Įgyvendinimas

| 15. | ragina Komisiją gerinti savo teisėkūros programos nuoseklumą, didinti teisės aktų rengimo kokybę, gerinti teisės aktų projektų poveikio vertinimą, pasiūlyti, jei reikia, naudoti koreliacijos lenteles, kad ES teisės aktai būtų geriau perkeliami į nacionalinę teisę, ir paremti Parlamentą derybose su Taryba dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų naudojimo, dėl kurio gali atsirasti didelių teisėkūros proceso sutrikimų; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją gerinti savo teisėkūros programos nuoseklumą, didinti teisės aktų rengimo kokybę, gerinti teisės aktų projektų poveikio vertinimą, pasiūlyti, jei reikia, naudoti koreliacijos lenteles, kad ES teisės aktai būtų geriau perkeliami į nacionalinę teisę, ir paremti Parlamentą derybose su Taryba dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų naudojimo, dėl kurio gali atsirasti didelių teisėkūros proceso sutrikimų;

| 16. | primygtinai ragina Komisiją pasiūlyti pradėti taikyti tinkamas nacionalines valdymo deklaracijas, pasirašytas tinkamu politiniu lygmeniu, dėl ES lėšų pagal pasidalijamojo valdymo principą; pabrėžia, jog būtina vykdyti griežtą ir patikimą patikrinimą atidžiai kontroliuojant finansavimą ir stebėti, ar ekonomiškai efektyviai naudojamos ES lėšos ir vykdomas administravimas, nes taip užtikrinama ne tik didelė ES veiksmų ekonominė nauda, bet ir garantuojama, kad pajamos bus surenkamos laikantis galiojančių taisyklių; |
| --- | --- |

16.

primygtinai ragina Komisiją pasiūlyti pradėti taikyti tinkamas nacionalines valdymo deklaracijas, pasirašytas tinkamu politiniu lygmeniu, dėl ES lėšų pagal pasidalijamojo valdymo principą; pabrėžia, jog būtina vykdyti griežtą ir patikimą patikrinimą atidžiai kontroliuojant finansavimą ir stebėti, ar ekonomiškai efektyviai naudojamos ES lėšos ir vykdomas administravimas, nes taip užtikrinama ne tik didelė ES veiksmų ekonominė nauda, bet ir garantuojama, kad pajamos bus surenkamos laikantis galiojančių taisyklių;

| 17. | mano, kad ES institucijų bendradarbiavimą reikia tobulinti ir modernizuoti siekiant tapti veiksmingesniais ir sudaryti sąlygas geresnei vykdomosios valdžios galių demokratinei kontrolei ES lygmeniu; pažymi, kad būtina persvarstyti 2010 m. Tarpinstitucinį susitarimą; ragina užtikrinti geresnį veiksmų koordinavimą su Taryba remiantis Lisabonos sutartimi; pabrėžia, kad pirmenybę visada reikia skirti Bendrijos metodui, kuriuo sudaromos sąlygos viešiems debatams demokratiškai dalyvaujant Parlamentui; be to, mano, kad sudėtingų teisės aktų atvejais, ypač finansinių paslaugų srityje, būtinos pakankamai išsamios viešos ir parlamentinės diskusijos; |
| --- | --- |

17.

mano, kad ES institucijų bendradarbiavimą reikia tobulinti ir modernizuoti siekiant tapti veiksmingesniais ir sudaryti sąlygas geresnei vykdomosios valdžios galių demokratinei kontrolei ES lygmeniu; pažymi, kad būtina persvarstyti 2010 m. Tarpinstitucinį susitarimą; ragina užtikrinti geresnį veiksmų koordinavimą su Taryba remiantis Lisabonos sutartimi; pabrėžia, kad pirmenybę visada reikia skirti Bendrijos metodui, kuriuo sudaromos sąlygos viešiems debatams demokratiškai dalyvaujant Parlamentui; be to, mano, kad sudėtingų teisės aktų atvejais, ypač finansinių paslaugų srityje, būtinos pakankamai išsamios viešos ir parlamentinės diskusijos;

| 18. | apgailestauja, kad nepaisant kelių Komisijos pažadų nepavyko nei kiekybiškai, nei kokybiškai įgyvendinti kelių skelbtų tikslų; ragina Komisiją pradėti aktyvų dialogą su dviem teisėkūros institucijomis dėl likusių paskelbtų teisės aktų pasiūlymų pateikimo ir tvirtinimo; |
| --- | --- |

18.

apgailestauja, kad nepaisant kelių Komisijos pažadų nepavyko nei kiekybiškai, nei kokybiškai įgyvendinti kelių skelbtų tikslų; ragina Komisiją pradėti aktyvų dialogą su dviem teisėkūros institucijomis dėl likusių paskelbtų teisės aktų pasiūlymų pateikimo ir tvirtinimo;

| 19. | primygtinai ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas, kad būtų galima laiku prieš Europos Parlamento rinkimus baigti trišalį dialogą dėl Europos politinių partijų statuto; |
| --- | --- |

19.

primygtinai ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas, kad būtų galima laiku prieš Europos Parlamento rinkimus baigti trišalį dialogą dėl Europos politinių partijų statuto;

Bendroji rinka

| 20. | primena itin svarbų bendrosios rinkos vaidmenį skatinant ES integraciją, ekonomikos augimą ir užimtumą, taip pat suteikiant pagrindą ES realiajai ekonomikai; todėl ragina Komisiją, įgyvendinant Europos semestrą, didelį dėmesį skirti bendrosios rinkos valdymui siekiant racionalizuoti teisėkūros ir politikos prioritetų tvirtinimą ir įgyvendinimą ir atlikti reguliarų bendrosios rinkos integracijos vertinimą remiantis bendrosios rinkos integracijos ataskaita, pateikiama kartu su metinėmis augimo apžvalgomis, ir konkrečiai šaliai skirtomis rekomendacijomis; |
| --- | --- |

20.

primena itin svarbų bendrosios rinkos vaidmenį skatinant ES integraciją, ekonomikos augimą ir užimtumą, taip pat suteikiant pagrindą ES realiajai ekonomikai; todėl ragina Komisiją, įgyvendinant Europos semestrą, didelį dėmesį skirti bendrosios rinkos valdymui siekiant racionalizuoti teisėkūros ir politikos prioritetų tvirtinimą ir įgyvendinimą ir atlikti reguliarų bendrosios rinkos integracijos vertinimą remiantis bendrosios rinkos integracijos ataskaita, pateikiama kartu su metinėmis augimo apžvalgomis, ir konkrečiai šaliai skirtomis rekomendacijomis;

| 21. | ragina Komisiją ir toliau dėmesį skirti bendrosios rinkos valdymo gerinimui, vėl spartinti administracinį supaprastinimą, deramai atsižvelgti į pasiūlytų priemonių proporcingumą ir stebėti pažangą, daromą siekiant visapusiškai įgyvendinti bendrosios rinkos acquis, ypač paslaugų sektoriuje; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją ir toliau dėmesį skirti bendrosios rinkos valdymo gerinimui, vėl spartinti administracinį supaprastinimą, deramai atsižvelgti į pasiūlytų priemonių proporcingumą ir stebėti pažangą, daromą siekiant visapusiškai įgyvendinti bendrosios rinkos acquis, ypač paslaugų sektoriuje;

| 22. | palankiai vertina Komisijos II bendrosios rinkos akto pasiūlymus dėl prioritetinių veiksmų, skirtų ekonomikos augimui, užimtumui skatinti ir pasitikėjimui bendrąja rinka didinti; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina Komisijos II bendrosios rinkos akto pasiūlymus dėl prioritetinių veiksmų, skirtų ekonomikos augimui, užimtumui skatinti ir pasitikėjimui bendrąja rinka didinti;

| 23. | ragina visapusiškai taikyti Paslaugų direktyvą; ragina Komisiją padėti valstybėms narėms skatinti prieigos prie bendrosios paslaugų rinkos galimybes; ragina Komisiją persvarstyti taikomus ribojimo metodus, pvz., ekonominių poreikių analizę; |
| --- | --- |

23.

ragina visapusiškai taikyti Paslaugų direktyvą; ragina Komisiją padėti valstybėms narėms skatinti prieigos prie bendrosios paslaugų rinkos galimybes; ragina Komisiją persvarstyti taikomus ribojimo metodus, pvz., ekonominių poreikių analizę;

| 24. | ragina Komisiją rūpestingai ir atidžiai stebėti vartotojų darbotvarkės įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, skatinti vartotojų apsaugą ir pasitikėjimą bendrąja rinka; atsižvelgdamas į tai, kad vartotojų tikėjimas ir pasitikėjimas yra sklandžiai veikiančios bendrosios rinkos pagrindas, prašo Komisijos kartu su valstybėmis narėmis aktyviai siekti, kad greitai būtų įgyvendinti Vartotojų teisių direktyva, Alternatyvaus ginčų sprendimo direktyva ir Ginčų elektroninio sprendimo reglamentas, ir persvarstyti Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvos taikymą; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją rūpestingai ir atidžiai stebėti vartotojų darbotvarkės įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, skatinti vartotojų apsaugą ir pasitikėjimą bendrąja rinka; atsižvelgdamas į tai, kad vartotojų tikėjimas ir pasitikėjimas yra sklandžiai veikiančios bendrosios rinkos pagrindas, prašo Komisijos kartu su valstybėmis narėmis aktyviai siekti, kad greitai būtų įgyvendinti Vartotojų teisių direktyva, Alternatyvaus ginčų sprendimo direktyva ir Ginčų elektroninio sprendimo reglamentas, ir persvarstyti Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvos taikymą;

| 25. | palankiai vertina naująjį Vartojimo gaminių saugos reglamentą, kuriuo ne tik užtikrinama vartotojų sveikata ir sauga, bet ir sudaromos palankesnės sąlygos prekybai prekėmis, ypač MVĮ; |
| --- | --- |

25.

palankiai vertina naująjį Vartojimo gaminių saugos reglamentą, kuriuo ne tik užtikrinama vartotojų sveikata ir sauga, bet ir sudaromos palankesnės sąlygos prekybai prekėmis, ypač MVĮ;

| 26. | ragina Komisiją įgyvendinti Modernizuotą muitinės kodeksą visapusiškai parengiant suderintą el. muitų (e-Custom) tvarką; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją įgyvendinti Modernizuotą muitinės kodeksą visapusiškai parengiant suderintą el. muitų (e-Custom) tvarką;

| 27. | ragina Komisiją sistemingiau vertinti savo pasiūlymų poveikį MVĮ, nuo kurių priklauso daugelis naujų darbo vietų Europoje; atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina Komisiją neskatinti perteklinio ES teisės reglamentavimo nacionaliniu lygmeniu, nes tai kenkia vienodoms sąlygoms vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją sistemingiau vertinti savo pasiūlymų poveikį MVĮ, nuo kurių priklauso daugelis naujų darbo vietų Europoje; atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina Komisiją neskatinti perteklinio ES teisės reglamentavimo nacionaliniu lygmeniu, nes tai kenkia vienodoms sąlygoms vidaus rinkoje;

| 28. | pabrėžia, kad svarbu imtis priemonių siekiant padidinti MVĮ galimybes gauti finansavimą; ragina Komisiją sustiprinti ir įgyvendinti priemones, numatytas Verslumo veiksmų plane, ir paspartinti verslumo iniciatyvą; ragina pagal būsimą Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programą ir programą „Horizontas 2020“ nedelsiant pradėti vykdyti MVĮ linijos finansavimo priemonę, kurioje dalyvautų EIF ir EIB, siekiant pagerinti viešųjų ir privačių fondų investicijas į inovacinį ir tvarų naują verslą, įskaitant į augimą orientuotas MVĮ; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad svarbu imtis priemonių siekiant padidinti MVĮ galimybes gauti finansavimą; ragina Komisiją sustiprinti ir įgyvendinti priemones, numatytas Verslumo veiksmų plane, ir paspartinti verslumo iniciatyvą; ragina pagal būsimą Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programą ir programą „Horizontas 2020“ nedelsiant pradėti vykdyti MVĮ linijos finansavimo priemonę, kurioje dalyvautų EIF ir EIB, siekiant pagerinti viešųjų ir privačių fondų investicijas į inovacinį ir tvarų naują verslą, įskaitant į augimą orientuotas MVĮ;

| 29. | prašo Komisijos užtikrinti, kad būtų vykdomas trijų institucijų susitarimas, pagal kurį jos vykdo geresnio reglamentavimo įsipareigojimus, įskaitant visas valstybes nares, kurias Komisija turėtų paraginti atlikti poveikio MVĮ ir bendrajai rinkai tyrimus; šiuo atveju pažymi, kad Taryba turėtų įsteigti savo poveikio vertinimo tarnybą, kuri atliktų jos atliktų pakeitimų poveikio vertinimus; pabrėžia geresnio reglamentavimo darbotvarkės tinkamumo testų svarbą; |
| --- | --- |

29.

prašo Komisijos užtikrinti, kad būtų vykdomas trijų institucijų susitarimas, pagal kurį jos vykdo geresnio reglamentavimo įsipareigojimus, įskaitant visas valstybes nares, kurias Komisija turėtų paraginti atlikti poveikio MVĮ ir bendrajai rinkai tyrimus; šiuo atveju pažymi, kad Taryba turėtų įsteigti savo poveikio vertinimo tarnybą, kuri atliktų jos atliktų pakeitimų poveikio vertinimus; pabrėžia geresnio reglamentavimo darbotvarkės tinkamumo testų svarbą;

| 30. | ragina Komisiją remti MVĮ ir labai mažų įmonių interesus užtikrinant lengvesnę prieigą prie Europos bendrosios rinkos; palankiai vertina Komisijos atliktus veiksmus, kuriais siekiama sumažinti MVĮ ir labai mažoms įmonėms dėl ES teisės aktų tenkančią reguliavimo naštą; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją remti MVĮ ir labai mažų įmonių interesus užtikrinant lengvesnę prieigą prie Europos bendrosios rinkos; palankiai vertina Komisijos atliktus veiksmus, kuriais siekiama sumažinti MVĮ ir labai mažoms įmonėms dėl ES teisės aktų tenkančią reguliavimo naštą;

| 31. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl geresnio bendrosios rinkos valdymo, kuris būtų grindžiamas pranešimu dėl teisėkūros iniciatyvos, atsižvelgiant į didelį indėlį, kurį gali padaryti bendroji rinka ekonomikos augimui Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl geresnio bendrosios rinkos valdymo, kuris būtų grindžiamas pranešimu dėl teisėkūros iniciatyvos, atsižvelgiant į didelį indėlį, kurį gali padaryti bendroji rinka ekonomikos augimui Europos Sąjungoje;

| 32. | palankiai vertina politinį susitarimą dėl viešojo pirkimo ir koncesijų paketo; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti greitai ir visapusiškai įgyvendinti jo naujas nuostatas; ragina, visų pirma, sukurti komunikacijos ir mokymų strategiją, kad būtų skatinami nauji įgūdžiai ir sugebėjimai atliekant naujoviškus ir į rezultatus orientuotus pirkimus; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina politinį susitarimą dėl viešojo pirkimo ir koncesijų paketo; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti greitai ir visapusiškai įgyvendinti jo naujas nuostatas; ragina, visų pirma, sukurti komunikacijos ir mokymų strategiją, kad būtų skatinami nauji įgūdžiai ir sugebėjimai atliekant naujoviškus ir į rezultatus orientuotus pirkimus;

| 33. | atkreipia dėmesį į dabar su taryba patvirtintą susitarimą dėl abipusio profesinių kvalifikacijų pripažinimo direktyvos peržiūros; ragina skubiai įgyvendinti naujas nuostatas ir skatinti naujas profesijas, kad būtų sukurtos Europos kvalifikacijų sistemos; |
| --- | --- |

33.

atkreipia dėmesį į dabar su taryba patvirtintą susitarimą dėl abipusio profesinių kvalifikacijų pripažinimo direktyvos peržiūros; ragina skubiai įgyvendinti naujas nuostatas ir skatinti naujas profesijas, kad būtų sukurtos Europos kvalifikacijų sistemos;

| 34. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl nefinansinės informacijos atskleidimo ir ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su Parlamentu ir Taryba siekiant sudaryti susitarimą iki 2014 m. pradžios; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl nefinansinės informacijos atskleidimo ir ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su Parlamentu ir Taryba siekiant sudaryti susitarimą iki 2014 m. pradžios;

| 35. | pakartoja savo prašymą pateikti pasiūlymą dėl 14-osios bendrovių teisės direktyvos dėl bendrovių būstinių perkėlimo į kitą valstybę narę; |
| --- | --- |

35.

pakartoja savo prašymą pateikti pasiūlymą dėl 14-osios bendrovių teisės direktyvos dėl bendrovių būstinių perkėlimo į kitą valstybę narę;

| 36. | ragina atgaivinti Europos pramonę, siekiant kurti darbo vietas, remiant tvarų augimą ir visiems Europos gyventojams užtikrinant geras darbo sąlygas; |
| --- | --- |

36.

ragina atgaivinti Europos pramonę, siekiant kurti darbo vietas, remiant tvarų augimą ir visiems Europos gyventojams užtikrinant geras darbo sąlygas;

| 37. | prašo Komisijos skatinti tolesnę bendrosios rinkos iniciatyvą ir pateikti pasiūlymus, skirtus bendrajai skaitmeninei rinkai kurti, jos kūrimui užbaigti ir ją įgyvendinti, pvz., parengti naują strateginę programą, apimančią skaitmeninio turinio prieinamumą ir jo perkeliamumą tarpvalstybiniu lygmeniu ES viduje, ir visų pirma iniciatyvas, kuriomis būtų skatinamas didesnis vartotojų pasitikėjimas, įskaitant mokėjimo internetu palengvinimo ir skaitmeninio paslaugų teikimo bei infrastruktūros gerinimo priemones; |
| --- | --- |

37.

prašo Komisijos skatinti tolesnę bendrosios rinkos iniciatyvą ir pateikti pasiūlymus, skirtus bendrajai skaitmeninei rinkai kurti, jos kūrimui užbaigti ir ją įgyvendinti, pvz., parengti naują strateginę programą, apimančią skaitmeninio turinio prieinamumą ir jo perkeliamumą tarpvalstybiniu lygmeniu ES viduje, ir visų pirma iniciatyvas, kuriomis būtų skatinamas didesnis vartotojų pasitikėjimas, įskaitant mokėjimo internetu palengvinimo ir skaitmeninio paslaugų teikimo bei infrastruktūros gerinimo priemones;

| 38. | ragina Komisiją tęsti savo autorių teisių reformą ir užtikrinti, kad ji būtų pritaikyta prie internetinės aplinkos; pakartoja, kad siekiant skatinti Europos augimą ir darbo vietų kūrimą reikia pabaigti pramoninės nuosavybės teisių reformą; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją tęsti savo autorių teisių reformą ir užtikrinti, kad ji būtų pritaikyta prie internetinės aplinkos; pakartoja, kad siekiant skatinti Europos augimą ir darbo vietų kūrimą reikia pabaigti pramoninės nuosavybės teisių reformą;

| 39. | mano, jog siekiant užtikrinti ES ekonomikos stabilumą ir susigrąžinti tvarų ekonomikos augimą itin svarbu sėkmingai sukurti bankų sąjungą kartu su bendru bankų pertvarkymo mechanizmu nustačius bendrą priežiūros mechanizmą ir ES nacionalinių indėlių garantijų sistemas; todėl prašo Komisiją nedelsiant pateikti visus būtinus pasiūlymus šiuo klausimu kartu su pasiūlymais dėl techninių reguliavimo standartų, kurie yra būtini siekiant tinkamai įgyvendinti Ketvirtosios direktyvos dėl kapitalo poreikio dokumentų rinkinį; |
| --- | --- |

39.

mano, jog siekiant užtikrinti ES ekonomikos stabilumą ir susigrąžinti tvarų ekonomikos augimą itin svarbu sėkmingai sukurti bankų sąjungą kartu su bendru bankų pertvarkymo mechanizmu nustačius bendrą priežiūros mechanizmą ir ES nacionalinių indėlių garantijų sistemas; todėl prašo Komisiją nedelsiant pateikti visus būtinus pasiūlymus šiuo klausimu kartu su pasiūlymais dėl techninių reguliavimo standartų, kurie yra būtini siekiant tinkamai įgyvendinti Ketvirtosios direktyvos dėl kapitalo poreikio dokumentų rinkinį;

| 40. | pabrėžia, kad siekiant kuo skubiau didinti Sąjungos finansų rinkų veiksmingumą ir tvirtumą reikia skubiai priimti trūkstamus Komisijos pasiūlymus dėl finansinių paslaugų, taip išvengiant pavėluoto atitinkamo teisės akto įsigaliojimo; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad siekiant kuo skubiau didinti Sąjungos finansų rinkų veiksmingumą ir tvirtumą reikia skubiai priimti trūkstamus Komisijos pasiūlymus dėl finansinių paslaugų, taip išvengiant pavėluoto atitinkamo teisės akto įsigaliojimo;

| 41. | ragina Komisiją kiek galima greičiau patvirtinti savo pasiūlymus dėl reglamento, įsteigiančio bendrą bankų pertvarkymo mechanizmą, projekto ir dėl rekomendacijų bankų struktūrinės reformos klausimais įgyvendinimo veiksmų; pabrėžia, kad svarbu, jog teisėkūros institucijos skubiai apsvarstytų šiuos pasiūlymus, sudarydamos galimybes jiems nedelsiant įsigalioti; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją kiek galima greičiau patvirtinti savo pasiūlymus dėl reglamento, įsteigiančio bendrą bankų pertvarkymo mechanizmą, projekto ir dėl rekomendacijų bankų struktūrinės reformos klausimais įgyvendinimo veiksmų; pabrėžia, kad svarbu, jog teisėkūros institucijos skubiai apsvarstytų šiuos pasiūlymus, sudarydamos galimybes jiems nedelsiant įsigalioti;

| 42. | atkreipia dėmesį į tai, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos yra labai svarbūs ES konkurencingumui, kuriant mokslinių tyrimų ir inovacijų programos, supaprastinant procedūras, visais galimais lygmenimis (ES, valstybių narių ir regionų) telkiant ir koordinuojant finansavimą ir kuriant europinių programų sąveika, ir ragina Komisiją įgyvendinti šiuos principus; |
| --- | --- |

42.

atkreipia dėmesį į tai, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos yra labai svarbūs ES konkurencingumui, kuriant mokslinių tyrimų ir inovacijų programos, supaprastinant procedūras, visais galimais lygmenimis (ES, valstybių narių ir regionų) telkiant ir koordinuojant finansavimą ir kuriant europinių programų sąveika, ir ragina Komisiją įgyvendinti šiuos principus;

| 43. | ragina laiku susitarti dėl programos „Horizontas 2020“ siekiant suteikti galimybę sklandžiai pereiti nuo Septintosios bendrosios programos (FP7) ir užtikrinti ES mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos pagrindinių sričių, kurios ankstesnėse programose nukentėjo dėl paskutinę minutę Tarybos ir Parlamento vėluojant pasiekto susitarimo, nuoseklumą; |
| --- | --- |

43.

ragina laiku susitarti dėl programos „Horizontas 2020“ siekiant suteikti galimybę sklandžiai pereiti nuo Septintosios bendrosios programos (FP7) ir užtikrinti ES mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos pagrindinių sričių, kurios ankstesnėse programose nukentėjo dėl paskutinę minutę Tarybos ir Parlamento vėluojant pasiekto susitarimo, nuoseklumą;

| 44. | ragina Komisiją pateikti tinkamų pasiūlymų dėl bendros ES mokesčių rojų apibrėžties ir parengti nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių ir jurisdikcijų juodąjį sąrašą; ragina valstybes nares laikytis savo įsipareigojimų įgyvendinant Komisijos rekomendacijas dėl priemonių, skirtų paskatinti trečiąsias šalis taikyti būtiniausius gero valdymo standartus mokesčių ir agresyvaus mokesčių planavimo srityse, ir imtis priemonių, būtinų kovai su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu stiprinti; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją pateikti tinkamų pasiūlymų dėl bendros ES mokesčių rojų apibrėžties ir parengti nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių ir jurisdikcijų juodąjį sąrašą; ragina valstybes nares laikytis savo įsipareigojimų įgyvendinant Komisijos rekomendacijas dėl priemonių, skirtų paskatinti trečiąsias šalis taikyti būtiniausius gero valdymo standartus mokesčių ir agresyvaus mokesčių planavimo srityse, ir imtis priemonių, būtinų kovai su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu stiprinti;

Klimatas, aplinka, energija ir transportas

| 45. | pabrėžia, kad reikia įgyvendinti tausiai išteklius naudojančios Europos veiksmų planą, kad būtų sukurta paskatų plėtoti žaliąją ekonomiką, puoselėti biologinę įvairovę ir kovoti su klimato kaita, taip pat į Europos semestrą įtraukti veiksmingo išteklių naudojimo priemones, kaip numatyta strategijoje „Europa 2020“; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad reikia įgyvendinti tausiai išteklius naudojančios Europos veiksmų planą, kad būtų sukurta paskatų plėtoti žaliąją ekonomiką, puoselėti biologinę įvairovę ir kovoti su klimato kaita, taip pat į Europos semestrą įtraukti veiksmingo išteklių naudojimo priemones, kaip numatyta strategijoje „Europa 2020“;

| 46. | ragina Komisiją nedelsiant pateikti pasiūlymus, kuriais siekiama spręsti dabartinės apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos struktūrines problemas; |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją nedelsiant pateikti pasiūlymus, kuriais siekiama spręsti dabartinės apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos struktūrines problemas;

| 47. | tikisi, kad Komisija nedelsdama pateiks pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamo akto siekiant persvarstyti oro kokybės teisės aktus, kad žmonių sveikata būtų geriau apsaugota nuo neigiamo oro taršos poveikio; |
| --- | --- |

47.

tikisi, kad Komisija nedelsdama pateiks pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamo akto siekiant persvarstyti oro kokybės teisės aktus, kad žmonių sveikata būtų geriau apsaugota nuo neigiamo oro taršos poveikio;

| 48. | pabrėžia, kad siekis 2015 m. sudaryti išsamų JT susitarimą dėl klimato, kuris atitiktų ES 2 oC tikslą, yra svarbiausias prioritetas, ir pripažįsta, jog 2014 m. reikės priimti sprendimus dėl ES klimato ir energetikos politinės programos siekiant tarptautinėse derybose suteikti impulsą siekti šio tikslo; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad siekis 2015 m. sudaryti išsamų JT susitarimą dėl klimato, kuris atitiktų ES 2 oC tikslą, yra svarbiausias prioritetas, ir pripažįsta, jog 2014 m. reikės priimti sprendimus dėl ES klimato ir energetikos politinės programos siekiant tarptautinėse derybose suteikti impulsą siekti šio tikslo;

| 49. | ragina Komisiją greičiau atlikti higienos dokumentų paketo persvarstymą, atsižvelgiant į nesenus įvykius, susijusius su nesąžininga veikla ES mėsos produktų sektoriuje; |
| --- | --- |

49.

ragina Komisiją greičiau atlikti higienos dokumentų paketo persvarstymą, atsižvelgiant į nesenus įvykius, susijusius su nesąžininga veikla ES mėsos produktų sektoriuje;

| 50. | prašo Komisiją pateikti bendrą ES atliekų politikos ir teisės aktų, įskaitant acquis atliekų srityje tikslus ir į sąvartynus išvežamų atliekų kiekio mažinimo tikslus, nustatytus Sąvartynų direktyvoje, apžvalgą; |
| --- | --- |

50.

prašo Komisiją pateikti bendrą ES atliekų politikos ir teisės aktų, įskaitant acquis atliekų srityje tikslus ir į sąvartynus išvežamų atliekų kiekio mažinimo tikslus, nustatytus Sąvartynų direktyvoje, apžvalgą;

| 51. | ragina Komisiją pateikti išsamų veiksmų planą, kuriame būtų nurodytos priemonės, kurių reikia imtis siekiant sukurti visapusiškai integruotą ir tarpusavyje sujungtą bendrąją energetikos rinką; pabrėžia, kad vartotojams reikia pateikti skaidrias ir palyginamas energijos kainas; |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją pateikti išsamų veiksmų planą, kuriame būtų nurodytos priemonės, kurių reikia imtis siekiant sukurti visapusiškai integruotą ir tarpusavyje sujungtą bendrąją energetikos rinką; pabrėžia, kad vartotojams reikia pateikti skaidrias ir palyginamas energijos kainas;

| 52. | dar kartą pabrėžia, kad energijos vartojimo efektyvumas ir taupymas yra pigiausi energijos išlaidų ir iškastinio kuro importo sumažinimo būdai ir todėl turėtų sudaryti visų siūlomų energijos politikos priemonių pagrindą; |
| --- | --- |

52.

dar kartą pabrėžia, kad energijos vartojimo efektyvumas ir taupymas yra pigiausi energijos išlaidų ir iškastinio kuro importo sumažinimo būdai ir todėl turėtų sudaryti visų siūlomų energijos politikos priemonių pagrindą;

| 53. | pabrėžia, kad būtina užbaigti kurti bendrąją visų rūšių transporto rinką, įskaitant tolimesnį krovinių vežimo kelių transportu rinkos liberalizavimą, kad laisvas prekių ir paslaugų judėjimas būtų užtikrinamas taikant aiškias ir lengvai įgyvendinamas laisvos ir sąžiningos konkurencijos taisykles ir numatant mažesnę administracinę naštą MVĮ; nepaisant to primygtinai ragina Komisiją iki 2013 m. pabaigos parengti ataskaitą apie ES kelių transporto rinkos padėtį ir prieš pateikiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto užbaigti visus reikalingus tyrimus; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad būtina užbaigti kurti bendrąją visų rūšių transporto rinką, įskaitant tolimesnį krovinių vežimo kelių transportu rinkos liberalizavimą, kad laisvas prekių ir paslaugų judėjimas būtų užtikrinamas taikant aiškias ir lengvai įgyvendinamas laisvos ir sąžiningos konkurencijos taisykles ir numatant mažesnę administracinę naštą MVĮ; nepaisant to primygtinai ragina Komisiją iki 2013 m. pabaigos parengti ataskaitą apie ES kelių transporto rinkos padėtį ir prieš pateikiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto užbaigti visus reikalingus tyrimus;

| 54. | prieš 10 metų suplanuotą Bendrą Europos dangų (BED) laiko labai svarbiu projektu; baiminasi, jog, jei Europos Sąjunga per ateinančius metus nesiims veiksmų, pagrindinė Europos oro erdvė taps tokia tiršta, kad augimas bus nebeįmanomas; todėl ragina imtis oro erdvės reformos – šią idėją jau priėmė valstybės narės pradėjusios reformuoti esamas oro eismo kontrolės sistemas ir įvedusios funkcinius oro erdvės blokus; palankiai vertina tai, kad SESAR – technologinė BED sudedamoji dalis – puikiai plėtojama; pabrėžia, kad naujoji sistema bus naudinga visiems, ypač Europos oro transporto bendrovėms; ragina Komisiją užtikrinti, kad pradėtų veikti visi funkciniai oro erdvės blokai; ragina skatinti labiau naudoti regioninius oro uostus; |
| --- | --- |

54.

prieš 10 metų suplanuotą Bendrą Europos dangų (BED) laiko labai svarbiu projektu; baiminasi, jog, jei Europos Sąjunga per ateinančius metus nesiims veiksmų, pagrindinė Europos oro erdvė taps tokia tiršta, kad augimas bus nebeįmanomas; todėl ragina imtis oro erdvės reformos – šią idėją jau priėmė valstybės narės pradėjusios reformuoti esamas oro eismo kontrolės sistemas ir įvedusios funkcinius oro erdvės blokus; palankiai vertina tai, kad SESAR – technologinė BED sudedamoji dalis – puikiai plėtojama; pabrėžia, kad naujoji sistema bus naudinga visiems, ypač Europos oro transporto bendrovėms; ragina Komisiją užtikrinti, kad pradėtų veikti visi funkciniai oro erdvės blokai; ragina skatinti labiau naudoti regioninius oro uostus;

| 55. | ragina Komisiją laikytis savo įsipareigojimo užtikrinti visapusišką bendros Europos geležinkelių erdvės sukūrimą ir išplėsti Europos geležinkelio agentūros įgaliojimus sertifikavimo ir saugos srityje, taip pat riedmenų patirtinimo srityje; |
| --- | --- |

55.

ragina Komisiją laikytis savo įsipareigojimo užtikrinti visapusišką bendros Europos geležinkelių erdvės sukūrimą ir išplėsti Europos geležinkelio agentūros įgaliojimus sertifikavimo ir saugos srityje, taip pat riedmenų patirtinimo srityje;

| 56. | ragina ne vėliau kaip iki 2015 m. teikti pasiūlymus, kuriais siekiama sukurti bendrąją Europos telekomunikacijų rinką, įskaitant priemones, skirtas tarptinklinio ryšio mokesčiams panaikinti; |
| --- | --- |

56.

ragina ne vėliau kaip iki 2015 m. teikti pasiūlymus, kuriais siekiama sukurti bendrąją Europos telekomunikacijų rinką, įskaitant priemones, skirtas tarptinklinio ryšio mokesčiams panaikinti;

Darni ir įtrauki visuomenė. Piliečių Europa

| 57. | pabrėžia, kad įgyvendinant Europos Sąjungos sanglaudos politiką investuojama į tvarų ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, taip pat konkurencingumo Europoje didinimą vadovaujantis ES ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslais; primena, kad sanglaudos politika – tai pagrindinė investicijų priemonė siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; taigi ragina Komisiją skubiai imtis tinkamų veiksmų ir nustatyti aiškias sąlygas, kad būtų laiku pradėtas 2014–2020 m. veiklos programų įgyvendinimas valstybėse narėse; ragina Komisiją nedelsiant pateikti Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo persvarstymo projektą; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad įgyvendinant Europos Sąjungos sanglaudos politiką investuojama į tvarų ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, taip pat konkurencingumo Europoje didinimą vadovaujantis ES ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslais; primena, kad sanglaudos politika – tai pagrindinė investicijų priemonė siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; taigi ragina Komisiją skubiai imtis tinkamų veiksmų ir nustatyti aiškias sąlygas, kad būtų laiku pradėtas 2014–2020 m. veiklos programų įgyvendinimas valstybėse narėse; ragina Komisiją nedelsiant pateikti Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo persvarstymo projektą;

| 58. | pabrėžia, jog siekiant tinkamai įgyvendinti daugiametį biudžetą reikia parengti išsamų reglamentų dėl sanglaudos politikos, kuri būtų vykdoma įgyvendinant kitą 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, rinkinį; pažymi, kad be šių reglamentų, reikia priimti įgyvendinimo ir deleguotuosius aktus; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, jog siekiant tinkamai įgyvendinti daugiametį biudžetą reikia parengti išsamų reglamentų dėl sanglaudos politikos, kuri būtų vykdoma įgyvendinant kitą 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, rinkinį; pažymi, kad be šių reglamentų, reikia priimti įgyvendinimo ir deleguotuosius aktus;

| 59. | ragina Komisiją skatinti tokias priemones kaip darbo rinkų reforma, kai struktūrinės problemos užkerta kelią jaunimui patekti į darbo rinką, ir remti valstybes nares įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą siekiant padėti jaunimui gauti darbą ar mokytis; |
| --- | --- |

59.

ragina Komisiją skatinti tokias priemones kaip darbo rinkų reforma, kai struktūrinės problemos užkerta kelią jaunimui patekti į darbo rinką, ir remti valstybes nares įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą siekiant padėti jaunimui gauti darbą ar mokytis;

| 60. | pažymi, kad yra didelė kvalifikuotų darbuotojų paklausa informacinių technologijų ir sistemų plėtros srityje; siūlo, kad šis sektorius būtų vienas iš paramos mokymams ir plėtrai prioritetų, nustatytų Europos jaunimo užimtumo iniciatyvoje; |
| --- | --- |

60.

pažymi, kad yra didelė kvalifikuotų darbuotojų paklausa informacinių technologijų ir sistemų plėtros srityje; siūlo, kad šis sektorius būtų vienas iš paramos mokymams ir plėtrai prioritetų, nustatytų Europos jaunimo užimtumo iniciatyvoje;

| 61. | prašo Komisijos pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl su darbu susijusių raumenų ir kaulų ligų ir persvarstyti Direktyvą 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe; |
| --- | --- |

61.

prašo Komisijos pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl su darbu susijusių raumenų ir kaulų ligų ir persvarstyti Direktyvą 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe;

| 62. | ragina Komisiją 2014 m. persvarsčius užimtumo gaires užtikrinti, kad užimtumo ir socialinei politikai tektų aktyvus vaidmuo sprendžiant krizės problemas; todėl ragina Komisiją padėti valstybėms narėms parengti strategijas dėl naujų įgūdžių ugdymo ir pagalbos bedarbiams siekiant kiek galima greičiau patekti į darbo rinką; vis dėlto primena, kad įgyvendinant Jaunimo užimtumo iniciatyvą daugiausia pastangų reikėtų dėti siekiant padėti pažeidžiamoms grupėms ir nedirbančiam, nesimokančiam ir profesiniame mokyme nedalyvaujančiam jaunimui labiausiai nukentėjusiuose Sąjungos regionuose paskubinus ESF lėšomis remiamos veiklos vykdymą; |
| --- | --- |

62.

ragina Komisiją 2014 m. persvarsčius užimtumo gaires užtikrinti, kad užimtumo ir socialinei politikai tektų aktyvus vaidmuo sprendžiant krizės problemas; todėl ragina Komisiją padėti valstybėms narėms parengti strategijas dėl naujų įgūdžių ugdymo ir pagalbos bedarbiams siekiant kiek galima greičiau patekti į darbo rinką; vis dėlto primena, kad įgyvendinant Jaunimo užimtumo iniciatyvą daugiausia pastangų reikėtų dėti siekiant padėti pažeidžiamoms grupėms ir nedirbančiam, nesimokančiam ir profesiniame mokyme nedalyvaujančiam jaunimui labiausiai nukentėjusiuose Sąjungos regionuose paskubinus ESF lėšomis remiamos veiklos vykdymą;

| 63. | ragina Komisiją parengti metinę valstybių narių profesinio mokymo sistemų pertvarkymo ataskaitą ir taip ilguoju laikotarpiu struktūriškai prisidėti prie jaunimo galimybių įsidarbinti didinimo; |
| --- | --- |

63.

ragina Komisiją parengti metinę valstybių narių profesinio mokymo sistemų pertvarkymo ataskaitą ir taip ilguoju laikotarpiu struktūriškai prisidėti prie jaunimo galimybių įsidarbinti didinimo;

| 64. | remia ES lygmens iniciatyvas siekiant sustiprinti nacionalines pastangas skirti daugiau mikrokreditų ir skatinti socialinį verslumą, taip užtikrinant paslaugas, kurių nepakankamai teikiama viešajame arba privačiame sektoriuje; |
| --- | --- |

64.

remia ES lygmens iniciatyvas siekiant sustiprinti nacionalines pastangas skirti daugiau mikrokreditų ir skatinti socialinį verslumą, taip užtikrinant paslaugas, kurių nepakankamai teikiama viešajame arba privačiame sektoriuje;

| 65. | pakartoja savo reikalavimą persvarstyti direktyvą dėl vienodo užmokesčio už vienodą ar vienodos vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams principo taikymo; ragina Komisiją toliau dėti pastangas siekiant pašalinti kliūtis Direktyvai dėl motinystės atostogų ir imtis tolesnių veiksmų rengiant tėvystės atostogų taikymo sąnaudų ir naudos tyrimą; |
| --- | --- |

65.

pakartoja savo reikalavimą persvarstyti direktyvą dėl vienodo užmokesčio už vienodą ar vienodos vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams principo taikymo; ragina Komisiją toliau dėti pastangas siekiant pašalinti kliūtis Direktyvai dėl motinystės atostogų ir imtis tolesnių veiksmų rengiant tėvystės atostogų taikymo sąnaudų ir naudos tyrimą;

| 66. | tvirtina, kad Komisija turėtų pateikti smurto prieš moteris panaikinimo strategiją, kaip keliose rezoliucijose yra prašęs Parlamentas, ir kad ES turėtų tapti Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo šalimi, nes tai suteiktų stiprią paskatą 26 valstybėms narėms, kurios konvencijos dar nepasirašė ir neratifikavo; |
| --- | --- |

66.

tvirtina, kad Komisija turėtų pateikti smurto prieš moteris panaikinimo strategiją, kaip keliose rezoliucijose yra prašęs Parlamentas, ir kad ES turėtų tapti Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo šalimi, nes tai suteiktų stiprią paskatą 26 valstybėms narėms, kurios konvencijos dar nepasirašė ir neratifikavo;

| 67. | primena, kad kovos su diskriminacija politika atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant socialinę įtrauktį, ir ragina Komisiją pasiūlyti ES kovos su homofobija ir diskriminacija veiksmų planą; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų rengiamos ir veiksmingai įgyvendinamos valstybių narių nacionalinės romų integracijos strategijos ir kad diskriminacija būtų pasmerkta ir jos klausimas būtų keliamas dialoguose su trečiosiomis šalimis, o kova su diskriminacija būtų įtraukta į bendradarbiavimo programas; |
| --- | --- |

67.

primena, kad kovos su diskriminacija politika atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant socialinę įtrauktį, ir ragina Komisiją pasiūlyti ES kovos su homofobija ir diskriminacija veiksmų planą; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų rengiamos ir veiksmingai įgyvendinamos valstybių narių nacionalinės romų integracijos strategijos ir kad diskriminacija būtų pasmerkta ir jos klausimas būtų keliamas dialoguose su trečiosiomis šalimis, o kova su diskriminacija būtų įtraukta į bendradarbiavimo programas;

| 68. | pabrėžia, jog reikia teikti pirmenybę švietimo, kultūros, garso ir vaizdo, jaunimo, sporto ir pilietiškumo sektoriams ir užtikrinti, kad šie sektoriai turėtų tinkamus ir veiksmingus biudžetus; |
| --- | --- |

68.

pabrėžia, jog reikia teikti pirmenybę švietimo, kultūros, garso ir vaizdo, jaunimo, sporto ir pilietiškumo sektoriams ir užtikrinti, kad šie sektoriai turėtų tinkamus ir veiksmingus biudžetus;

| 69. | ragina Komisiją ištirti, kodėl studentams, kurie tam tikrą studijų laiką mokėsi kitų šalių universitetuose pagal „Erasmus“ programą, ne visada užskaitomi lankyti kursai ir surinkti Europos kreditų perkėlimo sistemos kreditai jų šalies universitete; |
| --- | --- |

69.

ragina Komisiją ištirti, kodėl studentams, kurie tam tikrą studijų laiką mokėsi kitų šalių universitetuose pagal „Erasmus“ programą, ne visada užskaitomi lankyti kursai ir surinkti Europos kreditų perkėlimo sistemos kreditai jų šalies universitete;

| 70. | ragina sudaryti išsamų susitarimą dėl duomenų apsaugos dokumentų rinkinio, nes tai užtikrintų vienodą ir aukštą duomenų subjektų apsaugos lygį ir vienodas sąlygas verslo įmonėms; |
| --- | --- |

70.

ragina sudaryti išsamų susitarimą dėl duomenų apsaugos dokumentų rinkinio, nes tai užtikrintų vienodą ir aukštą duomenų subjektų apsaugos lygį ir vienodas sąlygas verslo įmonėms;

| 71. | mano, kad siekiant užtikrinti Europos piliečių saugumą Europos Sąjungai itin svarbu toliau kovoti su terorizmu, ir labai ragina peržiūrėti Europos teisės aktus dėl duomenų saugojimo; |
| --- | --- |

71.

mano, kad siekiant užtikrinti Europos piliečių saugumą Europos Sąjungai itin svarbu toliau kovoti su terorizmu, ir labai ragina peržiūrėti Europos teisės aktus dėl duomenų saugojimo;

| 72. | ragina Komisiją skubiai tęsti savo darbą rengiant ES ir JAV susitarimą dėl asmens duomenų apsaugos ir dar kartą primena, kad svarbu skubiai sudaryti šį susitarimą; |
| --- | --- |

72.

ragina Komisiją skubiai tęsti savo darbą rengiant ES ir JAV susitarimą dėl asmens duomenų apsaugos ir dar kartą primena, kad svarbu skubiai sudaryti šį susitarimą;

| 73. | mano, jog pasiūlymai dėl tam tikrų civilinės būklės aktų galiojimo abipusio pripažinimo ir dėl civilinio proceso minimalių reikalavimų būtų teisingas žingsnis siekiant sukurti teisingumo erdvę, kurioje būtų taikomos paprastesnės, aiškesnės ir piliečiams prieinamesnės procedūros ir užtikrintas didesnis pasitikėjimas abipusiu civilinės teisenos priemonių pripažinimu; |
| --- | --- |

73.

mano, jog pasiūlymai dėl tam tikrų civilinės būklės aktų galiojimo abipusio pripažinimo ir dėl civilinio proceso minimalių reikalavimų būtų teisingas žingsnis siekiant sukurti teisingumo erdvę, kurioje būtų taikomos paprastesnės, aiškesnės ir piliečiams prieinamesnės procedūros ir užtikrintas didesnis pasitikėjimas abipusiu civilinės teisenos priemonių pripažinimu;

| 74. | ragina Komisiją, sprendžiant prekybos žmonėmis klausimą, optimaliai pasinaudoti 2012-2016 m. ES neteisėtos prekybos žmonėmis panaikinimo strategija; |
| --- | --- |

74.

ragina Komisiją, sprendžiant prekybos žmonėmis klausimą, optimaliai pasinaudoti 2012-2016 m. ES neteisėtos prekybos žmonėmis panaikinimo strategija;

| 75. | ragina Komisiją siūlyti išplėsti teisingumo suvestinę įtraukiant su teisine valstybe, demokratija ir pagrindinėmis teisėmis susijusius duomenis; |
| --- | --- |

75.

ragina Komisiją siūlyti išplėsti teisingumo suvestinę įtraukiant su teisine valstybe, demokratija ir pagrindinėmis teisėmis susijusius duomenis;

| 76. | pabrėžia būtinybę spręsti organizuoto nusikalstamumo, pinigų plovimo, sukčiavimo ir korupcijos, kurie kenkia ES finansiniams interesams, klausimus tarpvalstybiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

76.

pabrėžia būtinybę spręsti organizuoto nusikalstamumo, pinigų plovimo, sukčiavimo ir korupcijos, kurie kenkia ES finansiniams interesams, klausimus tarpvalstybiniu lygmeniu;

| 77. | ragina Komisiją pabaigti procesinių teisių veiksmų planą ir stebėti priimtų direktyvų perkėlimą į nacionalinę teisę užtikrinant, kad įtariamųjų ir kaltinamųjų pagrindinės teisės būtų pakankamai saugomos taikant bendrus minimalius procesinių teisių baudžiamajame procese standartus ir veiksmingai užtikrinant tarpusavio pripažinimo principo laikymąsi; |
| --- | --- |

77.

ragina Komisiją pabaigti procesinių teisių veiksmų planą ir stebėti priimtų direktyvų perkėlimą į nacionalinę teisę užtikrinant, kad įtariamųjų ir kaltinamųjų pagrindinės teisės būtų pakankamai saugomos taikant bendrus minimalius procesinių teisių baudžiamajame procese standartus ir veiksmingai užtikrinant tarpusavio pripažinimo principo laikymąsi;

| 78. | remia Komisijos veiklą, susijusią su nukentėjusiųjų teisėmis, ir prašo Komisijos padėti valstybėms narėms užtikrinti, kad iki 2015 m. lapkričio 16 d. visose valstybėse narėse būtų visiškai ir tinkamai įgyvendinta direktyva, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai; |
| --- | --- |

78.

remia Komisijos veiklą, susijusią su nukentėjusiųjų teisėmis, ir prašo Komisijos padėti valstybėms narėms užtikrinti, kad iki 2015 m. lapkričio 16 d. visose valstybėse narėse būtų visiškai ir tinkamai įgyvendinta direktyva, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai;

| 79. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl mokslininkų, studentų, moksleivių, stažuotojų ir savanorių atvykimo ir gyvenimo kitoje šalyje; ragina pateikti tolesnius esminius pasiūlymus legalios migracijos klausimu; |
| --- | --- |

79.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl mokslininkų, studentų, moksleivių, stažuotojų ir savanorių atvykimo ir gyvenimo kitoje šalyje; ragina pateikti tolesnius esminius pasiūlymus legalios migracijos klausimu;

| 80. | ragina Komisiją parengti gaires, kuriomis būtų užtikrinta, kad valstybės narės teisingai taikytų Šengeno nuostatus, siekiant, kad būtų visapusiškai laikomasi laisvo asmenų judėjimo principo bei būtų vengiama netinkamai pasinaudoti arba piktnaudžiauti galimybe vėl taikyti vidaus sienų kontrolę; |
| --- | --- |

80.

ragina Komisiją parengti gaires, kuriomis būtų užtikrinta, kad valstybės narės teisingai taikytų Šengeno nuostatus, siekiant, kad būtų visapusiškai laikomasi laisvo asmenų judėjimo principo bei būtų vengiama netinkamai pasinaudoti arba piktnaudžiauti galimybe vėl taikyti vidaus sienų kontrolę;

| 81. | ragina Komisiją užtikrinti, kad bendra Europos prieglobsčio sistema būtų tinkamai įgyvendinta visoje ES, laikantis Sutartyje nurodyto įsipareigojimo; |
| --- | --- |

81.

ragina Komisiją užtikrinti, kad bendra Europos prieglobsčio sistema būtų tinkamai įgyvendinta visoje ES, laikantis Sutartyje nurodyto įsipareigojimo;

| 82. | tikisi, kad Komisija rengs naujus pasiūlymus arba toliau nagrinės galiojančius teisės aktus materialinės ir procesinės teisės srityse (ypač reglamentus „Roma II“ ir „Briuselis II“); |
| --- | --- |

82.

tikisi, kad Komisija rengs naujus pasiūlymus arba toliau nagrinės galiojančius teisės aktus materialinės ir procesinės teisės srityse (ypač reglamentus „Roma II“ ir „Briuselis II“);

| 83. | ragina Komisiją įvertinti reglamento dėl Europos piliečių iniciatyvos įgyvendinimą ir prireikus jį iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

83.

ragina Komisiją įvertinti reglamento dėl Europos piliečių iniciatyvos įgyvendinimą ir prireikus jį iš dalies pakeisti;

Žemės ūkis ir žuvininkystė

| 84. | ragina Komisiją užtikrinti greitą ir teisingą bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformos įgyvendinimą, kurį baigus bus sukurta tvirta, tvari ir sąžininga BŽŪP, kurią vykdant naudos sulauks Europos ūkininkai ir vartotojai, bus skatinama kaimo plėtra ir saugoma aplinka; |
| --- | --- |

84.

ragina Komisiją užtikrinti greitą ir teisingą bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformos įgyvendinimą, kurį baigus bus sukurta tvirta, tvari ir sąžininga BŽŪP, kurią vykdant naudos sulauks Europos ūkininkai ir vartotojai, bus skatinama kaimo plėtra ir saugoma aplinka;

| 85. | pripažįsta, kad įgyvendinimui bus skiriamas didžiausias dėmesys vykdant veiklą 2014 m.; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinti galutiniai susitarimai dėl BŽŪP reformos, kuriais sumažinama našta ūkininkams ir valstybių narių administracijos organams ir kartu užtikrinama, kad naujosios taisyklės būtų įgyvendintos veiksmingai, griežtai ir skaidriai; |
| --- | --- |

85.

pripažįsta, kad įgyvendinimui bus skiriamas didžiausias dėmesys vykdant veiklą 2014 m.; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinti galutiniai susitarimai dėl BŽŪP reformos, kuriais sumažinama našta ūkininkams ir valstybių narių administracijos organams ir kartu užtikrinama, kad naujosios taisyklės būtų įgyvendintos veiksmingai, griežtai ir skaidriai;

| 86. | atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą pasiūlyti teisės aktą dėl klonavimo technologijų naudojimo gaminant maistą; primygtinai ragina Komisiją rengiant šį pasiūlymą apsvarstyti neseniai kilusį susirūpinimą dėl ženklinimo ir dėl nuoseklaus teisės aktų, susijusių su ES maisto grandine, taikymu, kartu šioje srityje taikant paskutines mokslo ir technologijos naujoves; |
| --- | --- |

86.

atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą pasiūlyti teisės aktą dėl klonavimo technologijų naudojimo gaminant maistą; primygtinai ragina Komisiją rengiant šį pasiūlymą apsvarstyti neseniai kilusį susirūpinimą dėl ženklinimo ir dėl nuoseklaus teisės aktų, susijusių su ES maisto grandine, taikymu, kartu šioje srityje taikant paskutines mokslo ir technologijos naujoves;

| 87. | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą dėl naujos gyvūnų sveikatos strategijos, taip pat jos įsipareigojimą užtikrinti teisės aktų gyvūnų sveikatos, gyvūnų gerovės ir maisto saugos srityse horizontalių principų suderinimą; ragina kruopščiai suderinti gyvūnų sveikatos strategiją su strategija „Europa 2020“ siekiant užtikrinti sklandų gyvūnų ir gyvūninių produktų vidaus rinkos veikimą kartu didinant Europos žemės ūkio tvarumą ir konkurencingumą; |
| --- | --- |

87.

teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą dėl naujos gyvūnų sveikatos strategijos, taip pat jos įsipareigojimą užtikrinti teisės aktų gyvūnų sveikatos, gyvūnų gerovės ir maisto saugos srityse horizontalių principų suderinimą; ragina kruopščiai suderinti gyvūnų sveikatos strategiją su strategija „Europa 2020“ siekiant užtikrinti sklandų gyvūnų ir gyvūninių produktų vidaus rinkos veikimą kartu didinant Europos žemės ūkio tvarumą ir konkurencingumą;

| 88. | ragina Komisiją imtis reikiamų priemonių siekiant padėti valstybėms narėms įgyvendinti naujai patvirtintą bendrą žuvininkystės politiką, laikantis būsimojo Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatų; tikisi, kad Komisija užtikrins, jog SESV 43 straipsnio 2 dalis būtų patvirtinta kaip jos pasiūlymo teisinis pagrindas, o 43 straipsnio 3 dalį ji naudos tik tiems pasiūlymams, kurie bus susiję su žvejybos galimybių nustatymu ir skyrimu; taigi tikisi, kad Komisija padės įsteigti tarpinstitucinę darbo grupę, sudarytą iš visų trijų institucijų atstovų, ir kad šį grupė galės nustatyti tinkamiausius veiklos būdus, taikytinus ateityje; |
| --- | --- |

88.

ragina Komisiją imtis reikiamų priemonių siekiant padėti valstybėms narėms įgyvendinti naujai patvirtintą bendrą žuvininkystės politiką, laikantis būsimojo Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatų; tikisi, kad Komisija užtikrins, jog SESV 43 straipsnio 2 dalis būtų patvirtinta kaip jos pasiūlymo teisinis pagrindas, o 43 straipsnio 3 dalį ji naudos tik tiems pasiūlymams, kurie bus susiję su žvejybos galimybių nustatymu ir skyrimu; taigi tikisi, kad Komisija padės įsteigti tarpinstitucinę darbo grupę, sudarytą iš visų trijų institucijų atstovų, ir kad šį grupė galės nustatyti tinkamiausius veiklos būdus, taikytinus ateityje;

| 89. | pabrėžia, kad naujasis Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas turi pagerinti priemones, kuriomis siekiama sumažinti laivyno pajėgumus; tvirtina, kad naujoji bendra žuvininkystės politika turi būti grindžiama sugriežtintomis kontrolės priemonėmis; |
| --- | --- |

89.

pabrėžia, kad naujasis Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas turi pagerinti priemones, kuriomis siekiama sumažinti laivyno pajėgumus; tvirtina, kad naujoji bendra žuvininkystės politika turi būti grindžiama sugriežtintomis kontrolės priemonėmis;

| 90. | ragina Komisiją toliau stiprinti savo kovą su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba; |
| --- | --- |

90.

ragina Komisiją toliau stiprinti savo kovą su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba;

Užsienio ir vystymosi politika

| 91. | tikisi, kad Komisija toliau rems įprastą ES plėtros politiką; mano, kad ES prarastų politinį patikimumą pasaulyje, jei atsisakytų priimti savo kaimynus; |
| --- | --- |

91.

tikisi, kad Komisija toliau rems įprastą ES plėtros politiką; mano, kad ES prarastų politinį patikimumą pasaulyje, jei atsisakytų priimti savo kaimynus;

| 92. | primena, kad ES santykiai su rytinėmis ir pietinėmis kaimyninėmis šalimis ir toliau lieka prioritetu, ir pabrėžia, kad naujoji ES strategija ir principas „parama pagal pažangą“ vis dar turi būti aiškiai apibrėžti ir įgyvendinti; |
| --- | --- |

92.

primena, kad ES santykiai su rytinėmis ir pietinėmis kaimyninėmis šalimis ir toliau lieka prioritetu, ir pabrėžia, kad naujoji ES strategija ir principas „parama pagal pažangą“ vis dar turi būti aiškiai apibrėžti ir įgyvendinti;

| 93. | pabrėžia, kad svarbu dar kartą ryžtingiau patvirtinti plėtros perspektyvas Vakarų Balkanų šalims ir pritaria Komisijos rekomendacijai pradėti stojimo į ES derybas su Serbija ir buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija (BJRM); ragina Komisiją pradėti derybas su Turkija, kaip šalimi kandidate, ir ypač teigiamai vertina tai, kad pradėtos derybos dėl 22 skyriaus, susijusio su regionine politika; |
| --- | --- |

93.

pabrėžia, kad svarbu dar kartą ryžtingiau patvirtinti plėtros perspektyvas Vakarų Balkanų šalims ir pritaria Komisijos rekomendacijai pradėti stojimo į ES derybas su Serbija ir buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija (BJRM); ragina Komisiją pradėti derybas su Turkija, kaip šalimi kandidate, ir ypač teigiamai vertina tai, kad pradėtos derybos dėl 22 skyriaus, susijusio su regionine politika;

| 94. | ragina Komisiją aktyviau imtis veiklos, kurios tikslas – plėtoti Rytų partnerystę, ypač judumo ir bendradarbiavimo švietimo klausimais srityse; |
| --- | --- |

94.

ragina Komisiją aktyviau imtis veiklos, kurios tikslas – plėtoti Rytų partnerystę, ypač judumo ir bendradarbiavimo švietimo klausimais srityse;

| 95. | ragina Komisiją konstruktyviai prisidėti prie Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) veiklos persvarstymo siekiant bendradarbiauti su Taryba ir Parlamentu, kad būtų remiamos gerai suderintos iniciatyvos bendros užsienio ir saugumo politikos srityje; ragina užtikrinti daugiau lankstumo paskirstant finansinę paramą krizės atvejais; |
| --- | --- |

95.

ragina Komisiją konstruktyviai prisidėti prie Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) veiklos persvarstymo siekiant bendradarbiauti su Taryba ir Parlamentu, kad būtų remiamos gerai suderintos iniciatyvos bendros užsienio ir saugumo politikos srityje; ragina užtikrinti daugiau lankstumo paskirstant finansinę paramą krizės atvejais;

| 96. | primena Komisijai, kad reikia gerinti konsensuso dėl humanitarinės pagalbos vykdymo vertinimą, jo ir valstybių narių ir donorų teikiamos pagalbos papildomumą ir persvarstyti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/1996; |
| --- | --- |

96.

primena Komisijai, kad reikia gerinti konsensuso dėl humanitarinės pagalbos vykdymo vertinimą, jo ir valstybių narių ir donorų teikiamos pagalbos papildomumą ir persvarstyti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/1996;

| 97. | ragina EIVT tęsti sąvokos „atsakomybė užtikrinti apsaugą“ sklaidą ir įgyvendinimą remiantis 2013 m. balandžio 18 d. Parlamento rekomendacija Tarybai dėl JT principo (2), siekiant nustatyti Europos konsensusą dėl atsakomybės užtikrinti apsaugą; |
| --- | --- |

97.

ragina EIVT tęsti sąvokos „atsakomybė užtikrinti apsaugą“ sklaidą ir įgyvendinimą remiantis 2013 m. balandžio 18 d. Parlamento rekomendacija Tarybai dėl JT principo (2), siekiant nustatyti Europos konsensusą dėl atsakomybės užtikrinti apsaugą;

| 98. | ragina Komisiją veiksmingai didinti ES humanitarinę pagalbą ir geriau teikti pagalbą Sirijos žmonėms, kuriems trūksta pagrindinių prekių ir paslaugų, ir iš Sirijos į kaimynines šalis pabėgusiems asmenims; |
| --- | --- |

98.

ragina Komisiją veiksmingai didinti ES humanitarinę pagalbą ir geriau teikti pagalbą Sirijos žmonėms, kuriems trūksta pagrindinių prekių ir paslaugų, ir iš Sirijos į kaimynines šalis pabėgusiems asmenims;

| 99. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą sukurti sistemą, finansuojamą naudojant atitinkamas ES išorės veiksmų finansines priemones ir suburiančią darbo grupę iš nacionalinių ir tarptautinių tardytojų, prokurorų, advokatų ir ES valstybių narių ir kitų atitinkamų šalių (Šveicarijos, Kanados ir Jungtinių Valstijų) ekspertų, siekiant teikti teisinius ir techninius patarimus ir pagalbą Arabų pavasario šalių valdžios institucijoms buvusių diktatorių, jų šeimos narių ir režimų pasisavinto turto atgavimo klausimu; |
| --- | --- |

99.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą sukurti sistemą, finansuojamą naudojant atitinkamas ES išorės veiksmų finansines priemones ir suburiančią darbo grupę iš nacionalinių ir tarptautinių tardytojų, prokurorų, advokatų ir ES valstybių narių ir kitų atitinkamų šalių (Šveicarijos, Kanados ir Jungtinių Valstijų) ekspertų, siekiant teikti teisinius ir techninius patarimus ir pagalbą Arabų pavasario šalių valdžios institucijoms buvusių diktatorių, jų šeimos narių ir režimų pasisavinto turto atgavimo klausimu;

| 100. | ragina Komisiją pakeisti šiuo metu vyraujančią vystymosi politikos orientaciją nuo sąnaudų į rezultatus, kasmet skelbiant konkrečius skaičius, susijusius su pasiekimais vystymosi srityje, ir užtikrinti, kad ES pastangos vystymosi srityje turėtų ilgalaikį poveikį skurdo panaikinimui; |
| --- | --- |

100.

ragina Komisiją pakeisti šiuo metu vyraujančią vystymosi politikos orientaciją nuo sąnaudų į rezultatus, kasmet skelbiant konkrečius skaičius, susijusius su pasiekimais vystymosi srityje, ir užtikrinti, kad ES pastangos vystymosi srityje turėtų ilgalaikį poveikį skurdo panaikinimui;

| 101. | ragina Komisiją pragmatiškai spręsti nuosavybės teisių klausimą besivystančiose šalyse ir išplėtoti nuoseklią metodiką kartu su kitais tarptautiniais partneriais vystymosi srityje, kad būtų pradėtas galių suteikimo besivystančių šalių vietos bendruomenėms ir pavieniams asmenims procesas; pažymi, kad tai yra procesas, kuris sudaro vieną iš vystymosi politikos kertinių aspektų ir kuris gali padėti ištisoms tautoms išsivaduoti iš skurdo ir suaktyvinti ekonominę veiklą besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

101.

ragina Komisiją pragmatiškai spręsti nuosavybės teisių klausimą besivystančiose šalyse ir išplėtoti nuoseklią metodiką kartu su kitais tarptautiniais partneriais vystymosi srityje, kad būtų pradėtas galių suteikimo besivystančių šalių vietos bendruomenėms ir pavieniams asmenims procesas; pažymi, kad tai yra procesas, kuris sudaro vieną iš vystymosi politikos kertinių aspektų ir kuris gali padėti ištisoms tautoms išsivaduoti iš skurdo ir suaktyvinti ekonominę veiklą besivystančiose šalyse;

| 102. | pažymi, kad siekiant padidinti pagalbos efektyvumą taip pat labai svarbu užtikrinti didesnį politikos suderinamumą, kai visos ES politikos sritys, ypač tos, kurios turi didelį poveikį besivystančioms šalims, prisideda prie gerovės kūrimo šiose šalyse; taip pat pažymi, kad būtina stiprinti koordinavimą tarp valstybių narių; |
| --- | --- |

102.

pažymi, kad siekiant padidinti pagalbos efektyvumą taip pat labai svarbu užtikrinti didesnį politikos suderinamumą, kai visos ES politikos sritys, ypač tos, kurios turi didelį poveikį besivystančioms šalims, prisideda prie gerovės kūrimo šiose šalyse; taip pat pažymi, kad būtina stiprinti koordinavimą tarp valstybių narių;

| 103. | atkreipia dėmesį į tai, kad prastos vaikų mitybos ir apsirūpinimo maistu saugumo problemų sprendimas, kova su lyties genocidu – milžinišku mastu vykdoma nuolatinė lyčių atrankos praktika, kai paliekami berniukai, o mergaitės nužudomos – ir sveikatos draudimo ir pensijų užtikrinimas besivystančiose šalyse tebėra labai svarbūs prioritetai; |
| --- | --- |

103.

atkreipia dėmesį į tai, kad prastos vaikų mitybos ir apsirūpinimo maistu saugumo problemų sprendimas, kova su lyties genocidu – milžinišku mastu vykdoma nuolatinė lyčių atrankos praktika, kai paliekami berniukai, o mergaitės nužudomos – ir sveikatos draudimo ir pensijų užtikrinimas besivystančiose šalyse tebėra labai svarbūs prioritetai;

| 104. | pabrėžia, kad nelaimių rizikos mažinimas taip pat yra svarbi strategija, kurią reikia tobulinti; |
| --- | --- |

104.

pabrėžia, kad nelaimių rizikos mažinimas taip pat yra svarbi strategija, kurią reikia tobulinti;

| 105. | ragina gerinti paramos vystymuisi veiksmingumą užtikrinant geresnį koordinavimą ir papildomumą ir reguliariai vertinant tokios paramos rezultatus, padarinius ir poveikį; |
| --- | --- |

105.

ragina gerinti paramos vystymuisi veiksmingumą užtikrinant geresnį koordinavimą ir papildomumą ir reguliariai vertinant tokios paramos rezultatus, padarinius ir poveikį;

Prekyba

| 106. | toliau laikosi daugiašalio požiūrio tarptautinės prekybos atžvilgiu ir ragina Komisiją remti dabartines Pasaulio prekybos organizacijos iniciatyvas; primygtinai ragina sudaryti palankesnes sąlygas Kinijos prisijungimui prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų; pripažįsta, kad būtina toliau daryti pažangą siekiant sudaryti dvišalius laisvosios prekybos susitarimus su svarbiais partneriais, ypač su JAV. todėl prašo Komisiją žmogiškuosius išteklius ir politines pastangas skirti vykstančioms prekybos deryboms su trečiosiomis šalimis ir ypač su strateginiais partneriais, kad būtų užtikrinta esminė pažanga siekiant suderinto galutinio susitarimo; prašo Komisiją vadovaujantis atitinkamomis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatomis užtikrinti visapusišką Parlamento dalyvavimą šiame procese; |
| --- | --- |

106.

toliau laikosi daugiašalio požiūrio tarptautinės prekybos atžvilgiu ir ragina Komisiją remti dabartines Pasaulio prekybos organizacijos iniciatyvas; primygtinai ragina sudaryti palankesnes sąlygas Kinijos prisijungimui prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų; pripažįsta, kad būtina toliau daryti pažangą siekiant sudaryti dvišalius laisvosios prekybos susitarimus su svarbiais partneriais, ypač su JAV. todėl prašo Komisiją žmogiškuosius išteklius ir politines pastangas skirti vykstančioms prekybos deryboms su trečiosiomis šalimis ir ypač su strateginiais partneriais, kad būtų užtikrinta esminė pažanga siekiant suderinto galutinio susitarimo; prašo Komisiją vadovaujantis atitinkamomis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatomis užtikrinti visapusišką Parlamento dalyvavimą šiame procese;

| 107. | ragina Komisiją pradėti nuodugnaus svarstymo dėl būsimos tarptautinės prekybos strategijos, įskaitant galimą PPO veikimo reformą, procesą, kuriame dalyvautų Parlamentas; pabrėžia, jog atliekant šį vertinimą turi būti visapusiškai atsižvelgta į dabartinės tarptautinės prekybos strategijos padarinius ES ekonomikai; |
| --- | --- |

107.

ragina Komisiją pradėti nuodugnaus svarstymo dėl būsimos tarptautinės prekybos strategijos, įskaitant galimą PPO veikimo reformą, procesą, kuriame dalyvautų Parlamentas; pabrėžia, jog atliekant šį vertinimą turi būti visapusiškai atsižvelgta į dabartinės tarptautinės prekybos strategijos padarinius ES ekonomikai;

o

o o

| 108. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

108.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 304, 2010 11 20, p. 47.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0180.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/159 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/159

---

P7_TA(2013)0333

Padėtis Egipte

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl krizės Egipte (2013/2697(RSP))

(2016/C 075/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į generolo Abdul Fatah Khalil Al-Sisi, Egipto ginkluotųjų pajėgų aukščiausiosios tarybos pirmininko, 2013 m. liepos 4 dienos pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į generolo Abdul Fatah Khalil Al-Sisi, Egipto ginkluotųjų pajėgų aukščiausiosios tarybos pirmininko, 2013 m. liepos 4 dienos pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi savo 2013 m. liepos 4 d. pareiškime ginkluotųjų pajėgų aukščiausioji taryba pareiškė, kad Konstitucija yra sustabdoma, valdžios įgaliojimai perduodami Aukščiausiojo Konstitucinio Teismo pirmininkui iki tol, kol bus surengti priešlaikiniai Prezidento rinkimai, po kurių bus rengiami Parlamento rinkimai ir formuojama nacionalinė koalicinė vyriausybė bei komitetas, kuris rengs Konstitucijos pakeitimus; kadangi Adly Mansouras buvo prisaikdintas eiti laikino Prezidento pareigas; |
| --- | --- |

A.

kadangi savo 2013 m. liepos 4 d. pareiškime ginkluotųjų pajėgų aukščiausioji taryba pareiškė, kad Konstitucija yra sustabdoma, valdžios įgaliojimai perduodami Aukščiausiojo Konstitucinio Teismo pirmininkui iki tol, kol bus surengti priešlaikiniai Prezidento rinkimai, po kurių bus rengiami Parlamento rinkimai ir formuojama nacionalinė koalicinė vyriausybė bei komitetas, kuris rengs Konstitucijos pakeitimus; kadangi Adly Mansouras buvo prisaikdintas eiti laikino Prezidento pareigas;

| 1. | Išreiškia savo gilų susirūpinimą dėl padėties Egipte po karinio įsikišimo; pabrėžia, kad kaip galima greičiau įgaliojimai turėtų būti suteikti demokratiškai išrinktoms civilinėms valdžios institucijoms; išreiškia savo ypatingą solidarumą su visais egiptiečiais, kurie brangina savo šalies demokratinius siekius, ir ragina nedelsiant sugrįžti prie demokratinio proceso, įskaitant laisvų ir nešališkų Prezidento ir parlamentinių rinkimų surengimą visapusiškai įtrauktiname procese, dalyvaujant visiems demokratiniams dalyviams; |
| --- | --- |

1.

Išreiškia savo gilų susirūpinimą dėl padėties Egipte po karinio įsikišimo; pabrėžia, kad kaip galima greičiau įgaliojimai turėtų būti suteikti demokratiškai išrinktoms civilinėms valdžios institucijoms; išreiškia savo ypatingą solidarumą su visais egiptiečiais, kurie brangina savo šalies demokratinius siekius, ir ragina nedelsiant sugrįžti prie demokratinio proceso, įskaitant laisvų ir nešališkų Prezidento ir parlamentinių rinkimų surengimą visapusiškai įtrauktiname procese, dalyvaujant visiems demokratiniams dalyviams;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių parlamentams bei vyriausybėms ir Egipto parlamentui ir vyriausybei. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių parlamentams bei vyriausybėms ir Egipto parlamentui ir vyriausybei.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/160 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/160

---

P7_TA(2013)0334

Padėtis Džibutyje

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Džibutyje (2013/2690(RSP))

(2016/C 075/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2009 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl padėties Afrikos Kyšulyje (1) ir į 1997 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Džibutyje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2009 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl padėties Afrikos Kyšulyje (1) ir į 1997 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Džibutyje (2),

| — | atsižvelgdamas į bendrą deklaraciją, padarytą Džibutyje 2013 m. vasario 22 d. tarptautinių stebėjimo misijų (iš Afrikos Sąjungos (AS), Arabų lygos, Islamo bendradarbiavimo organizacijos ir Tarpvyriausybinės vystymo institucijos (IGAD)), kurios stebėjo 2013 m. vasario 24 d. Džibučio Respublikos parlamento rinkimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą deklaraciją, padarytą Džibutyje 2013 m. vasario 22 d. tarptautinių stebėjimo misijų (iš Afrikos Sąjungos (AS), Arabų lygos, Islamo bendradarbiavimo organizacijos ir Tarpvyriausybinės vystymo institucijos (IGAD)), kurios stebėjo 2013 m. vasario 24 d. Džibučio Respublikos parlamento rinkimus,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią Džibutis ratifikavo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią Džibutis ratifikavo,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. pasirašytą ir 2010 m. birželio 22 d. peržiūrėtą Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. pasirašytą ir 2010 m. birželio 22 d. peržiūrėtą Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 12 d. ES vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton atstovo pareiškimą dėl padėties, susidariusios Džibutyje po parlamento rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 12 d. ES vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton atstovo pareiškimą dėl padėties, susidariusios Džibutyje po parlamento rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi dėl to, kad Džibutis yra Afrikos Kyšulio pradžioje ir Raudonosios jūros įplaukoje, ši talis ir jos strateginė infrastruktūra (uostai ir laisvosios zonos) yra svarbūs visam regionui; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl to, kad Džibutis yra Afrikos Kyšulio pradžioje ir Raudonosios jūros įplaukoje, ši talis ir jos strateginė infrastruktūra (uostai ir laisvosios zonos) yra svarbūs visam regionui;

| B. | kadangi Džibutis atliko labai svarbų vaidmenį kovojant su piratavimu ir terorizmu regione; |
| --- | --- |

B.

kadangi Džibutis atliko labai svarbų vaidmenį kovojant su piratavimu ir terorizmu regione;

| C. | kadangi nuo jo nepriklausomybės 1977 m. iki 2003 m. Džibutyje buvo vienpartinė sistema; |
| --- | --- |

C.

kadangi nuo jo nepriklausomybės 1977 m. iki 2003 m. Džibutyje buvo vienpartinė sistema;

| D. | kadangi nuo 2013 m. vasario 22 d. parlamento rinkimų šalį yra apėmusi rimta politinė krizė; |
| --- | --- |

D.

kadangi nuo 2013 m. vasario 22 d. parlamento rinkimų šalį yra apėmusi rimta politinė krizė;

| E. | kadangi Ismail Omar Guelleh, atėjęs į valdžią 1999 m., 2005 m. buvo perrinktas 100 proc. balsų ir paskelbė, kad jis nebus kandidatas 2016 m. rinkimuose; kadangi Prezidentas Guelleh buvo perrinktas 2011 m. balandį beveik 80 proc. balsų per rinkimus, kuriuos didelė dalis opozicijos boikotavo po to, kai Džibučio Parlamentas iš dalies pakeitė konstituciją, kad prezidentas Guelleh galėtų siekti kitos kadencijos; |
| --- | --- |

E.

kadangi Ismail Omar Guelleh, atėjęs į valdžią 1999 m., 2005 m. buvo perrinktas 100 proc. balsų ir paskelbė, kad jis nebus kandidatas 2016 m. rinkimuose; kadangi Prezidentas Guelleh buvo perrinktas 2011 m. balandį beveik 80 proc. balsų per rinkimus, kuriuos didelė dalis opozicijos boikotavo po to, kai Džibučio Parlamentas iš dalies pakeitė konstituciją, kad prezidentas Guelleh galėtų siekti kitos kadencijos;

| F. | kadangi pirmą kartą nuo tada, kai Prezidentas Guelleh atėjo į valdžią, opozicinės partijos, tikėdamosi, kad vyraus demokratinis pliuralizmas, nusprendė dalyvauti 2013 m. vasario 22 d. parlamento rinkimuose po to, kai buvo įdiegta nauja, iš dalies proporcinga balsavimo sistema, leidžianti mažumų partijoms laimėti vietų parlamente; |
| --- | --- |

F.

kadangi pirmą kartą nuo tada, kai Prezidentas Guelleh atėjo į valdžią, opozicinės partijos, tikėdamosi, kad vyraus demokratinis pliuralizmas, nusprendė dalyvauti 2013 m. vasario 22 d. parlamento rinkimuose po to, kai buvo įdiegta nauja, iš dalies proporcinga balsavimo sistema, leidžianti mažumų partijoms laimėti vietų parlamente;

| G. | kadangi šiuos rinkimus stebėjo Afrikos Sąjungos, Arabų lygos, Islamo bendradarbiavimo organizacijos ir IGAD stebėtojai, kurie prižiūrėjo 154 rinkimų apylinkių ir 12 balsų skaičiavimo centrų operacijas ir pranešė, kad rinkimai buvo skaidrūs ir kad nebuvo nustatyta sukčiavimo ar rinkimų biuletenių klastojimo atvejų; |
| --- | --- |

G.

kadangi šiuos rinkimus stebėjo Afrikos Sąjungos, Arabų lygos, Islamo bendradarbiavimo organizacijos ir IGAD stebėtojai, kurie prižiūrėjo 154 rinkimų apylinkių ir 12 balsų skaičiavimo centrų operacijas ir pranešė, kad rinkimai buvo skaidrūs ir kad nebuvo nustatyta sukčiavimo ar rinkimų biuletenių klastojimo atvejų;

| H. | kadangi, remiantis Konstitucinės Tarybos paskelbtais rezultatais, Sąjunga už prezidentinę daugumą (UMP) gavo 68 proc. balsų; |
| --- | --- |

H.

kadangi, remiantis Konstitucinės Tarybos paskelbtais rezultatais, Sąjunga už prezidentinę daugumą (UMP) gavo 68 proc. balsų;

| I. | kadangi opozicija, kuri pirmą kartą po šalies nepriklausomybės gavo vietų parlamente, pareiškė, kad buvo masiškai sukčiaujama ir kad ji laimėjo rinkimus; kadangi Konstitucinė Taryba atmetė opozicijos pateiktą apeliacinį skundą dėl rinkimų rezultatų; |
| --- | --- |

I.

kadangi opozicija, kuri pirmą kartą po šalies nepriklausomybės gavo vietų parlamente, pareiškė, kad buvo masiškai sukčiaujama ir kad ji laimėjo rinkimus; kadangi Konstitucinė Taryba atmetė opozicijos pateiktą apeliacinį skundą dėl rinkimų rezultatų;

| J. | kadangi opozicija boikotuoja po rinkimų suformuotą parlamentą; kadangi valdžios institucijos pasmerkė tai, jog opozicijos dalis įsteigė „Teisėtą nacionalinę asamblėją“ (ANL) kartu su nacionaliniu parlamentu po 2013 vasario mėn. įvykusių ginčytinų rinkimų; kadangi ANL pirmininkauja Nacionalinio gelbėjimo sąjungos (USN) Džibučio miesto rinkimų apygardos kandidatų sąrašo priešakyje esantis Ismail Guedi Hared; |
| --- | --- |

J.

kadangi opozicija boikotuoja po rinkimų suformuotą parlamentą; kadangi valdžios institucijos pasmerkė tai, jog opozicijos dalis įsteigė „Teisėtą nacionalinę asamblėją“ (ANL) kartu su nacionaliniu parlamentu po 2013 vasario mėn. įvykusių ginčytinų rinkimų; kadangi ANL pirmininkauja Nacionalinio gelbėjimo sąjungos (USN) Džibučio miesto rinkimų apygardos kandidatų sąrašo priešakyje esantis Ismail Guedi Hared;

| K. | kadangi, nepaisant ES raginimų, dar nepaskelbti visų 2013 m. vasario 22 d. parlamento rinkimų apylinkių rezultatai, o tai kelia įtarimų dėl sukčiavimo; |
| --- | --- |

K.

kadangi, nepaisant ES raginimų, dar nepaskelbti visų 2013 m. vasario 22 d. parlamento rinkimų apylinkių rezultatai, o tai kelia įtarimų dėl sukčiavimo;

| L. | kadangi registruotų Džibučio miesto rinkimų apygardos rinkėjų skaičius keitėsi kaskart, kai buvo skelbiami oficialūs skaičiai; |
| --- | --- |

L.

kadangi registruotų Džibučio miesto rinkimų apygardos rinkėjų skaičius keitėsi kaskart, kai buvo skelbiami oficialūs skaičiai;

| M. | kadangi dėl opozicijos, ginčijusios parlamento rinkimų rezultatų teisėtumą, slopinimo neproporcingai naudojant jėgą žuvo mažiausiai 10 žmonių – juos nušovė teisėtvarkos pajėgos; |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl opozicijos, ginčijusios parlamento rinkimų rezultatų teisėtumą, slopinimo neproporcingai naudojant jėgą žuvo mažiausiai 10 žmonių – juos nušovė teisėtvarkos pajėgos;

| N. | atsižvelgdamas į masinius opozicijos demonstrantų suėmimus; kadangi NVO įspėja apie įtartinas mirtis, kankinimus ir dingimus; |
| --- | --- |

N.

atsižvelgdamas į masinius opozicijos demonstrantų suėmimus; kadangi NVO įspėja apie įtartinas mirtis, kankinimus ir dingimus;

| O. | kadangi pranešama, jog nuo 2013 m. vasario 22 d. rinkimų daugiau nei tūkstantis opozicijos narių buvo įkalinti ilgesniam ar trumpesniam laikui; |
| --- | --- |

O.

kadangi pranešama, jog nuo 2013 m. vasario 22 d. rinkimų daugiau nei tūkstantis opozicijos narių buvo įkalinti ilgesniam ar trumpesniam laikui;

| P. | kadangi pranešama, jog apie 60 politinių kalinių šiuo metu yra kalinami; atsižvelgdamas į nuolat valdžios institucijų vykdomas represijas prieš opozicijos kovotojus; |
| --- | --- |

P.

kadangi pranešama, jog apie 60 politinių kalinių šiuo metu yra kalinami; atsižvelgdamas į nuolat valdžios institucijų vykdomas represijas prieš opozicijos kovotojus;

| Q. | atsižvelgdamas į daugumos opozicijos lyderių ir daugelio žurnalistų baudžiamąjį persekiojimą; |
| --- | --- |

Q.

atsižvelgdamas į daugumos opozicijos lyderių ir daugelio žurnalistų baudžiamąjį persekiojimą;

| R. | kadangi žurnalistas Mydaneh Abdallah Okieh, kuris taip pat yra atsakingas už opozicijos koalicijos USN ryšius, kaltinamas policijos šmeižtu, nes socialiniame tinkle „Facebook“ paskelbė demonstrantų, kurie nukentėjo nuo represijų, nuotraukas; kadangi 2013 m. birželio 26 d. Apeliacinis teismas sugriežtino jam skirtą bausmę nuo 45 dienų iki penkių mėnesių; |
| --- | --- |

R.

kadangi žurnalistas Mydaneh Abdallah Okieh, kuris taip pat yra atsakingas už opozicijos koalicijos USN ryšius, kaltinamas policijos šmeižtu, nes socialiniame tinkle „Facebook“ paskelbė demonstrantų, kurie nukentėjo nuo represijų, nuotraukas; kadangi 2013 m. birželio 26 d. Apeliacinis teismas sugriežtino jam skirtą bausmę nuo 45 dienų iki penkių mėnesių;

| S. | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio mėn. teismo sprendimą tris opozicijos koalicijos USN lyderius nubausti dvejų metų laisvės atėmimo ir pilietinių teisių atėmimo bausme; kadangi jų apeliacijos nagrinėjimas nukeltas į 2013 m. lapkričio 25 d.; |
| --- | --- |

S.

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio mėn. teismo sprendimą tris opozicijos koalicijos USN lyderius nubausti dvejų metų laisvės atėmimo ir pilietinių teisių atėmimo bausme; kadangi jų apeliacijos nagrinėjimas nukeltas į 2013 m. lapkričio 25 d.;

| T. | šiomis aplinkybėmis atsižvelgdamas į USN opozicijos atstovo spaudai Daherio Ahmedo Farah suėmimą 2013 m. kovo 4 d.; kadangi jis buvo pripažintas kaltu už raginimus sukilti po 2013 m. vasario mėn. parlamento rinkimų; kadangi kiti du asmenys buvo kaltinami toje pačioje byloje, vienas iš jų gavo lygtinę laisvės atėmimo bausmę, o kitas buvo išteisintas; kadangi 2013 m. birželio 26 d. Apeliacinis teismas dar kartą nuteisė Daherį Ahmedą Farah dviejų mėnesių besąlygiška laisvės atėmimo bausme; |
| --- | --- |

T.

šiomis aplinkybėmis atsižvelgdamas į USN opozicijos atstovo spaudai Daherio Ahmedo Farah suėmimą 2013 m. kovo 4 d.; kadangi jis buvo pripažintas kaltu už raginimus sukilti po 2013 m. vasario mėn. parlamento rinkimų; kadangi kiti du asmenys buvo kaltinami toje pačioje byloje, vienas iš jų gavo lygtinę laisvės atėmimo bausmę, o kitas buvo išteisintas; kadangi 2013 m. birželio 26 d. Apeliacinis teismas dar kartą nuteisė Daherį Ahmedą Farah dviejų mėnesių besąlygiška laisvės atėmimo bausme;

| U. | atsižvelgdamas į didžiulį nerimą keliančias kalinimo sąlygas Džibučio kalėjimuose; |
| --- | --- |

U.

atsižvelgdamas į didžiulį nerimą keliančias kalinimo sąlygas Džibučio kalėjimuose;

| V. | kadangi 1992 m. Konstitucijoje pripažįstamos pagrindinės laisvės ir pagrindiniai gero valdymo principai; |
| --- | --- |

V.

kadangi 1992 m. Konstitucijoje pripažįstamos pagrindinės laisvės ir pagrindiniai gero valdymo principai;

| W. | kadangi Konstitucijos 10 straipsnyje numatyta, jog teisė į gynybą, taip pat teisė naudotis savo pasirinkto advokato pagalba, garantuojama visais procedūros etapais“; |
| --- | --- |

W.

kadangi Konstitucijos 10 straipsnyje numatyta, jog teisė į gynybą, taip pat teisė naudotis savo pasirinkto advokato pagalba, garantuojama visais procedūros etapais“;

| X. | kadangi Džibutis pasirašė Tarptautinę pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą; |
| --- | --- |

X.

kadangi Džibutis pasirašė Tarptautinę pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą;

| Y. | kadangi Džibučio moterys susiduria su įvairių formų smurtu, įskaitant išprievartavimą, moterų lytinių organų žalojimą, smurtą namuose, seksualinį priekabiavimą ir ankstyvą santuoką, kuris turi labai dideles neigiamas pasekmes fizinei ir psichologinei moterų gerovei; |
| --- | --- |

Y.

kadangi Džibučio moterys susiduria su įvairių formų smurtu, įskaitant išprievartavimą, moterų lytinių organų žalojimą, smurtą namuose, seksualinį priekabiavimą ir ankstyvą santuoką, kuris turi labai dideles neigiamas pasekmes fizinei ir psichologinei moterų gerovei;

| Z. | kadangi Džibutis užima 167 vietą (iš 179 šalių) pasauliniame 2013 m. spaudos laisvės sąvade, sudarytame Žurnalistų be sienų; atsižvelgdamas į draudimą užsienio žurnalistams vykti į Džibutį ir dėl to iškylančius sunkumus gauti patikimos informacijos apie tai, kas vyksta šalyje; |
| --- | --- |

Z.

kadangi Džibutis užima 167 vietą (iš 179 šalių) pasauliniame 2013 m. spaudos laisvės sąvade, sudarytame Žurnalistų be sienų; atsižvelgdamas į draudimą užsienio žurnalistams vykti į Džibutį ir dėl to iškylančius sunkumus gauti patikimos informacijos apie tai, kas vyksta šalyje;

| AA. | kadangi 2012 m. kovo mėn. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) apskaičiavo, kad 180 000 žmonių Džibutyje buvo reikalinga pagalba maistu; |
| --- | --- |

AA.

kadangi 2012 m. kovo mėn. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) apskaičiavo, kad 180 000 žmonių Džibutyje buvo reikalinga pagalba maistu;

| AB. | kadangi pastaruosius 20 metų Europos Sąjunga ir jos valstybės narės yra pagrindinės finansinės paramos Džibučiui teikėjos; kadangi JAV, Japonijos ir Prancūzijos mokėjimai už naudojimąsi karinėmis bazėmis yra pajamų šaltinis, užtikrinantis nuolatinį Džibučio augimą; |
| --- | --- |

AB.

kadangi pastaruosius 20 metų Europos Sąjunga ir jos valstybės narės yra pagrindinės finansinės paramos Džibučiui teikėjos; kadangi JAV, Japonijos ir Prancūzijos mokėjimai už naudojimąsi karinėmis bazėmis yra pajamų šaltinis, užtikrinantis nuolatinį Džibučio augimą;

| AC. | kadangi pagarba žmogaus teisėms, demokratiniams principams ir teisinei valstybei yra AKR ir ES partnerystės pagrindas ir esminis Kotonu susitarimo elementas; |
| --- | --- |

AC.

kadangi pagarba žmogaus teisėms, demokratiniams principams ir teisinei valstybei yra AKR ir ES partnerystės pagrindas ir esminis Kotonu susitarimo elementas;

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl padėties Džibutyje po 2013 m. vasario 22 d. parlamento rinkimų ir įtemptos politinės padėties šalyje; yra ypač susirūpinęs dėl pranešimų apie masinius opozicijos narių sulaikymus, demonstracijų, rengiamų protestuojant prieš rinkimų pažeidimus, slopinimą ir išpuolius prieš žiniasklaidos laisvę; |
| --- | --- |

1.

reiškia didelį susirūpinimą dėl padėties Džibutyje po 2013 m. vasario 22 d. parlamento rinkimų ir įtemptos politinės padėties šalyje; yra ypač susirūpinęs dėl pranešimų apie masinius opozicijos narių sulaikymus, demonstracijų, rengiamų protestuojant prieš rinkimų pažeidimus, slopinimą ir išpuolius prieš žiniasklaidos laisvę;

| 2. | ragina Džibučio valdžios institucijas nutraukti represijas prieš politinius priešininkus ir išlaisvinti visus asmenis, sulaikytus dėl politinių priežasčių; |
| --- | --- |

2.

ragina Džibučio valdžios institucijas nutraukti represijas prieš politinius priešininkus ir išlaisvinti visus asmenis, sulaikytus dėl politinių priežasčių;

| 3. | ragina Džibučio valdžios institucijas užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms, pripažintą nacionaliniuose ir tarptautiniuose susitarimuose, kuriuos Džibutis yra pasirašęs, ir užtikrinti pilietines ir politines teises ir laisves, įskaitant teisę rengti taikias demonstracijas ir spaudos laisvę; |
| --- | --- |

3.

ragina Džibučio valdžios institucijas užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms, pripažintą nacionaliniuose ir tarptautiniuose susitarimuose, kuriuos Džibutis yra pasirašęs, ir užtikrinti pilietines ir politines teises ir laisves, įskaitant teisę rengti taikias demonstracijas ir spaudos laisvę;

| 4. | griežtai smerkia seksualinę prievartą prieš moteris ir pažymi, kad Džibučio vyriausybė privalo nutraukti nebaudžiamumą ir asmenis, atsakingus už seksualinę prievartą prieš moteris, patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

4.

griežtai smerkia seksualinę prievartą prieš moteris ir pažymi, kad Džibučio vyriausybė privalo nutraukti nebaudžiamumą ir asmenis, atsakingus už seksualinę prievartą prieš moteris, patraukti baudžiamojon atsakomybėn;

| 5. | ragina gerbti teisę į gynybą, ypač kaltinamųjų teisę naudotis savo pasirinkto advokato paslaugomis visais jiems iškeltos bylos nagrinėjimo etapais; ragina valdžios institucijas leisti sulaikytų asmenų šeimoms suteikti jiems materialinę pagalbą, visų pirma gydymo priemones; |
| --- | --- |

5.

ragina gerbti teisę į gynybą, ypač kaltinamųjų teisę naudotis savo pasirinkto advokato paslaugomis visais jiems iškeltos bylos nagrinėjimo etapais; ragina valdžios institucijas leisti sulaikytų asmenų šeimoms suteikti jiems materialinę pagalbą, visų pirma gydymo priemones;

| 6. | ragina Džibučio vyriausybę, padedant institucijoms, patvirtinusioms rinkimų rezultatus, visų pirma Afrikos Sąjungą, pradėti politinio dialogo su opozicija procesą remiantis valstybės vadovo 2013 m. birželio 27 d. Džibučio nepriklausomybės metinių proga padarytais pranešimais; ragina Europos Sąjungą remti regioninių organizacijų darbą ir prisidėti prie pastangų rasti politinį dabartinės krizės sprendimą; |
| --- | --- |

6.

ragina Džibučio vyriausybę, padedant institucijoms, patvirtinusioms rinkimų rezultatus, visų pirma Afrikos Sąjungą, pradėti politinio dialogo su opozicija procesą remiantis valstybės vadovo 2013 m. birželio 27 d. Džibučio nepriklausomybės metinių proga padarytais pranešimais; ragina Europos Sąjungą remti regioninių organizacijų darbą ir prisidėti prie pastangų rasti politinį dabartinės krizės sprendimą;

| 7. | ragina nedelsiant pradėti teisminį nagrinėjimą siekiant nušviesti policijos ir kariuomenės veiksmus per demonstracijas ir nubausti žmogaus teisių pažeidimus padariusius asmenis; |
| --- | --- |

7.

ragina nedelsiant pradėti teisminį nagrinėjimą siekiant nušviesti policijos ir kariuomenės veiksmus per demonstracijas ir nubausti žmogaus teisių pažeidimus padariusius asmenis;

| 8. | palankiai vertina tai, kad 2013 m. vasario 22 d. rinkimai praėjo taikiai, kaip pabrėžia įvairių tarptautinių bendruomenių atstovai. įskaitant Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir keturių rinkimų stebėjimo misijų, nusiųstų į Džibutį, vadovus; palankiai vertina tai, kad Džibučio žmonės ir visos politinės partijos savo dalyvavimu rinkimuose parodė, kad jiems rūpi jų šalies ateitis; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina tai, kad 2013 m. vasario 22 d. rinkimai praėjo taikiai, kaip pabrėžia įvairių tarptautinių bendruomenių atstovai. įskaitant Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir keturių rinkimų stebėjimo misijų, nusiųstų į Džibutį, vadovus; palankiai vertina tai, kad Džibučio žmonės ir visos politinės partijos savo dalyvavimu rinkimuose parodė, kad jiems rūpi jų šalies ateitis;

| 9. | palankiai vertina tai, kad 2013 m. vasario 22 d. pirmą kartą nuo tada, kai 1977 m. Džibutis tapo nepriklausomas, rinkimuose dalyvavo opozicijos jėgos, t. y. Nacionalinio gelbėjimo sąjunga (USN); |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina tai, kad 2013 m. vasario 22 d. pirmą kartą nuo tada, kai 1977 m. Džibutis tapo nepriklausomas, rinkimuose dalyvavo opozicijos jėgos, t. y. Nacionalinio gelbėjimo sąjunga (USN);

| 10. | pakartoja Europos Sąjungos raginimą paskelbti kiekvienos rinkimų apylinkės, naudotos 2013 m. vasario 22 d. rinkimuose, rezultatus; |
| --- | --- |

10.

pakartoja Europos Sąjungos raginimą paskelbti kiekvienos rinkimų apylinkės, naudotos 2013 m. vasario 22 d. rinkimuose, rezultatus;

| 11. | ragina visas Džibučio politines jėgas gerbti teisinės valstybės principus, įskaitant teisę rengti taikias demonstracijas ir nesiimti smurto ir represinių priemonių; |
| --- | --- |

11.

ragina visas Džibučio politines jėgas gerbti teisinės valstybės principus, įskaitant teisę rengti taikias demonstracijas ir nesiimti smurto ir represinių priemonių;

| 12. | patvirtina savo norą atidžiai stebėti padėtį Džibutyje ir pasiūlyti ribojančias priemones, jeigu būtų pažeistas Kotonu susitarimas (2000 m.), ypač jo 8 ir 9 straipsniai; ragina Komisija taip pat atidžiai stebėti padėtį; |
| --- | --- |

12.

patvirtina savo norą atidžiai stebėti padėtį Džibutyje ir pasiūlyti ribojančias priemones, jeigu būtų pažeistas Kotonu susitarimas (2000 m.), ypač jo 8 ir 9 straipsniai; ragina Komisija taip pat atidžiai stebėti padėtį;

| 13. | ragina EIVT, Komisiją ir jų partnerius bendradarbiauti su Džibučio žmonėmis dėl ilgalaikės politinės reformos, kurią labai palengvintų tvirti esami ryšiai, nes Džibutis buvo labai svarbus kovojant su terorizmu, taip pat svarbus regionas, nes jame įkurtos karinės bazės; |
| --- | --- |

13.

ragina EIVT, Komisiją ir jų partnerius bendradarbiauti su Džibučio žmonėmis dėl ilgalaikės politinės reformos, kurią labai palengvintų tvirti esami ryšiai, nes Džibutis buvo labai svarbus kovojant su terorizmu, taip pat svarbus regionas, nes jame įkurtos karinės bazės;

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Džibučio vyriausybei, Afrikos Sąjungos institucijoms, Tarpvyriausybinei vystymo institucijai, Arabų lygai, Islamo bendradarbiavimo organizacijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkams. |
| --- | --- |

14.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Džibučio vyriausybei, Afrikos Sąjungos institucijoms, Tarpvyriausybinei vystymo institucijai, Arabų lygai, Islamo bendradarbiavimo organizacijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkams.

---

(1)  OL C 46 E, 2010 2 24, p. 102.

(2)  OL C 14, 1998 1 19, p. 207.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/163 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/163

---

P7_TA(2013)0335

Padėtis Nigerijoje

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Nigerijoje (2013/2691(RSP))

(2016/C 075/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl spaudos ir žiniasklaidos laisvės pasaulyje (1), į 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl skaitmeninės laisvės strategijos, taikomos vykdant ES užsienio politiką (2), į 2012 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl prievartos prieš moteris lesbietes ir lesbiečių, gėjų, biseksualių, transseksualių ir interseksualių (LGBTI) asmenų teisių Afrikoje (3) ir į 2012 m. kovo 15 d. rezoliucija dėl padėties Nigerijoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl spaudos ir žiniasklaidos laisvės pasaulyje (1), į 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl skaitmeninės laisvės strategijos, taikomos vykdant ES užsienio politiką (2), į 2012 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl prievartos prieš moteris lesbietes ir lesbiečių, gėjų, biseksualių, transseksualių ir interseksualių (LGBTI) asmenų teisių Afrikoje (3) ir į 2012 m. kovo 15 d. rezoliucija dėl padėties Nigerijoje (4),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai C. Ashton 2012 m. sausio 22 d. pareiškimą dėl Kane, Nigerijoje, įvykdytų sprogdinimų, į 2013 m. kovo 11 d. pareiškimą dėl įkaitų nužudymo, į 2013 m. birželio 2 d. pareiškimą dėl Nigerijoje priimto įstatymo, kuriuo kriminalizuojami tos pačios lyties atstovų santuokos ir santykiai ir į 2013 m. birželio 25 d. pareiškimą dėl egzekucijų Nigerijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai C. Ashton 2012 m. sausio 22 d. pareiškimą dėl Kane, Nigerijoje, įvykdytų sprogdinimų, į 2013 m. kovo 11 d. pareiškimą dėl įkaitų nužudymo, į 2013 m. birželio 2 d. pareiškimą dėl Nigerijoje priimto įstatymo, kuriuo kriminalizuojami tos pačios lyties atstovų santuokos ir santykiai ir į 2013 m. birželio 25 d. pareiškimą dėl egzekucijų Nigerijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo mėn. Abudžoje vykusį ES ir Nigerijos dialogą žmogaus teisių klausimais ir į 2013 m. gegužės 16 d. Briuselyje vykusį ES ir Nigerijos ministrų lygmens susitikimą, kurių metu buvo nuspręsta, kad būtina rasti kovos su terorizmu veiksmų ir civilių gyventojų gyvybių ir viešosios infrastruktūros naikinimo pusiausvyrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo mėn. Abudžoje vykusį ES ir Nigerijos dialogą žmogaus teisių klausimais ir į 2013 m. gegužės 16 d. Briuselyje vykusį ES ir Nigerijos ministrų lygmens susitikimą, kurių metu buvo nuspręsta, kad būtina rasti kovos su terorizmu veiksmų ir civilių gyventojų gyvybių ir viešosios infrastruktūros naikinimo pusiausvyrą,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės mėn. Horsens (Danija) vykusios AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl padėties Nigerijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės mėn. Horsens (Danija) vykusios AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl padėties Nigerijoje,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Tarybos gaires, skirtas lesbiečių, gėjų, biseksualių ir translyčių ir interseksualių asmenų (LGBTI) naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimui ir gynimui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Tarybos gaires, skirtas lesbiečių, gėjų, biseksualių ir translyčių ir interseksualių asmenų (LGBTI) naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimui ir gynimui,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. Kotonu susitarimą ir į jo 2005 m. ir 2010 m. persvarstymus (pastarąjį Nigerija ratifikavo 2010 m. rugsėjo 27 d.), ypač į jo 8 ir 9 straipsnius dėl politinio dialogo ir žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. Kotonu susitarimą ir į jo 2005 m. ir 2010 m. persvarstymus (pastarąjį Nigerija ratifikavo 2010 m. rugsėjo 27 d.), ypač į jo 8 ir 9 straipsnius dėl politinio dialogo ir žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki Muno 2013 m. gegužės 16 d. pareiškimus dėl besitęsiančio smurto ir blogėjančios saugumo padėties šiaurės-vakarų Nigerijoje, ir į 2013 m. balandžio 22 d. pareiškimą dėl didelio žuvusių civilių gyventojų skaičiaus ir sugriautų namų Nigerijoje dėl ginkluotų pajėgų ir grupuotės „Boko Haram“ kovotojų konfliktų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki Muno 2013 m. gegužės 16 d. pareiškimus dėl besitęsiančio smurto ir blogėjančios saugumo padėties šiaurės-vakarų Nigerijoje, ir į 2013 m. balandžio 22 d. pareiškimą dėl didelio žuvusių civilių gyventojų skaičiaus ir sugriautų namų Nigerijoje dėl ginkluotų pajėgų ir grupuotės „Boko Haram“ kovotojų konfliktų,

| — | atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių vyriausios komisarės Navi Pillay 2013 m. gegužės 3 d. pareiškimą dėl 2013 m. balandžio mėn. vykusių smurtinių konfliktų, primindama saugumo pareigūnams Nigerijoje gerbti žmogaus teises ir vykdant savo operacijas vengti jėgos naudojimo, ir į 2013 m. gegužės 17 d. pareiškimą dėl galimybės grupuotės „Boko Haram“ nariams iškelti kaltinimus karo nusikaltimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių vyriausios komisarės Navi Pillay 2013 m. gegužės 3 d. pareiškimą dėl 2013 m. balandžio mėn. vykusių smurtinių konfliktų, primindama saugumo pareigūnams Nigerijoje gerbti žmogaus teises ir vykdant savo operacijas vengti jėgos naudojimo, ir į 2013 m. gegužės 17 d. pareiškimą dėl galimybės grupuotės „Boko Haram“ nariams iškelti kaltinimus karo nusikaltimais,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos 2011 m. gruodžio 27 d. pareiškimą dėl „Boko Haram“ teroristų sektos išpuolių Nigerijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos 2011 m. gruodžio 27 d. pareiškimą dėl „Boko Haram“ teroristų sektos išpuolių Nigerijoje,

| — | atsižvelgdamas į JT 1981 m. deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos religijos ir įsitikinimų pagrindu panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT 1981 m. deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos religijos ir įsitikinimų pagrindu panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 12 d. G8 užsienio reikalų ministrų susitikimo pareiškimą dėl besitęsiančio smurto Nigerijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 12 d. G8 užsienio reikalų ministrų susitikimo pareiškimą dėl besitęsiančio smurto Nigerijoje,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos konvenciją dėl terorizmo prevencijos ir kovos su terorizmu, kurią Nigerija patvirtino 2003 m. gegužės 16 d., ir į jos papildomą Protokolą, kurį Nigerija ratifikavo 2008 m. gruodžio 22 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos konvenciją dėl terorizmo prevencijos ir kovos su terorizmu, kurią Nigerija patvirtino 2003 m. gegužės 16 d., ir į jos papildomą Protokolą, kurį Nigerija ratifikavo 2008 m. gruodžio 22 d.,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos už taiką atsakingo komisaro Lamamra Ramtane 2012 m. liepos 14 d. pareiškimą, kuriame jis smerkia grupuotės „Boko Haram“ veiklą ir žmogaus teisių pažeidimus, ragindamas tarptautinę bendruomenę padėti Nigerijai pasipriešinti teroristų sektai ir pabrėždamas jos keliamą pavojų regioniniam ir tarptautiniam saugumui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos už taiką atsakingo komisaro Lamamra Ramtane 2012 m. liepos 14 d. pareiškimą, kuriame jis smerkia grupuotės „Boko Haram“ veiklą ir žmogaus teisių pažeidimus, ragindamas tarptautinę bendruomenę padėti Nigerijai pasipriešinti teroristų sektai ir pabrėždamas jos keliamą pavojų regioniniam ir tarptautiniam saugumui,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. Yaoundé (Kamerunas) vykusį Gvinėjos įlankos valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausio lygio susitikimą jūrų saugumo ir saugos klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. Yaoundé (Kamerunas) vykusį Gvinėjos įlankos valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausio lygio susitikimą jūrų saugumo ir saugos klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. gegužės 29 d. patvirtintą Nigerijos Federacinės Respublikos Konstituciją, ypač į jos IV skyriaus nuostatas dėl pagrindinių teisių, įskaitant teisę į gyvybę, teisę į gynybą ir teisę į žmogaus orumą, apsaugos, taip pat dėl saviraiškos laisvės, spaudos laisvės, minties, sąžinės ir religijos laisvės apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. gegužės 29 d. patvirtintą Nigerijos Federacinės Respublikos Konstituciją, ypač į jos IV skyriaus nuostatas dėl pagrindinių teisių, įskaitant teisę į gyvybę, teisę į gynybą ir teisę į žmogaus orumą, apsaugos, taip pat dėl saviraiškos laisvės, spaudos laisvės, minties, sąžinės ir religijos laisvės apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į Ženevos konvencijos, kurią Nigerija ratifikavo 1961 m. birželio 20 d., 3 straipsnį ir į jos II protokolą, kurį Nigerija ratifikavo 1988 m. spalio 10 d., abiejuose nustatyta tarptautinės teisės viršenybė netarptautinio masto ginkluotų konfliktų atveju, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ženevos konvencijos, kurią Nigerija ratifikavo 1961 m. birželio 20 d., 3 straipsnį ir į jos II protokolą, kurį Nigerija ratifikavo 1988 m. spalio 10 d., abiejuose nustatyta tarptautinės teisės viršenybė netarptautinio masto ginkluotų konfliktų atveju,

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią Nigerija ratifikavo 1983 m. birželio 22 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią Nigerija ratifikavo 1983 m. birželio 22 d.,

| — | atsižvelgdama į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Nigerija ratifikavo 1993 m. spalio 29 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Nigerija ratifikavo 1993 m. spalio 29 d.,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Nigerijos prezidentas Goodluck Jonathan, reaguodamas į grupuotės „Boko Haram“ veiklą, 2013 m. gegužės 14 d. ir 15 d. Borno, Jobės ir Adamavos valstijose paskelbė nepaprastąją padėtį ir buvo sutelktos papildomos ginkluotosios pajėgos; |
| --- | --- |

A.

kadangi Nigerijos prezidentas Goodluck Jonathan, reaguodamas į grupuotės „Boko Haram“ veiklą, 2013 m. gegužės 14 d. ir 15 d. Borno, Jobės ir Adamavos valstijose paskelbė nepaprastąją padėtį ir buvo sutelktos papildomos ginkluotosios pajėgos;

| B. | kadangi, remiantis bendruomenių vadovų teigimu, 2013 m. balandžio mėn. vykstant Nigerijos ginkluotųjų pajėgų ir grupuotės „Boko Haram“ kovotojų mūšiams buvo sugriautas Bagos miestas ir sunaikinta tūkstančiai namų ir žuvo šimtai civilinių gyventojų; kadangi nepriklausomą tyrimą apie Bagos žudynes Nigerijos žmogaus teisių komisija pabaigs iki liepos pabaigos; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis bendruomenių vadovų teigimu, 2013 m. balandžio mėn. vykstant Nigerijos ginkluotųjų pajėgų ir grupuotės „Boko Haram“ kovotojų mūšiams buvo sugriautas Bagos miestas ir sunaikinta tūkstančiai namų ir žuvo šimtai civilinių gyventojų; kadangi nepriklausomą tyrimą apie Bagos žudynes Nigerijos žmogaus teisių komisija pabaigs iki liepos pabaigos;

| C. | kadangi federalinė vyriausybė grupuotę „Boko Haram“ įtraukė į teroristinių grupuočių sąrašą pagal 2011 m. Terorizmo prevencijos įstatymą, siekdama sudaryti sąlygas persekioti visus asmenis, kurie siejami su šia grupuote ar ją palaiko; |
| --- | --- |

C.

kadangi federalinė vyriausybė grupuotę „Boko Haram“ įtraukė į teroristinių grupuočių sąrašą pagal 2011 m. Terorizmo prevencijos įstatymą, siekdama sudaryti sąlygas persekioti visus asmenis, kurie siejami su šia grupuote ar ją palaiko;

| D. | kadangi grupuotė „Boko Haram“ nuo 2009 m. yra atsakinga už 4 000 asmenų žūtį; kadangi šiais metais daugiau kaip 700 Nigerijos piliečių buvo nužudyti per daugiau nei 80 išpuolių, siejamų su grupuote „Boko Haram“, kuri pagal naujausią Jungtinių Amerikos Valstijų ataskaitą įvertinta kaip antra daugiausia mirčių pasaulyje sukelianti teroristų grupuotė; kadangi grupuotės „Boko Haram“ ir grupuotės AQIM (Islamiškojo Magrebo „Al Kaida“) ryšys iš esmės kelia didelę grėsmę taikai ir saugumui dideliame Sahelio regione ir Vakarų Afrikoje; kadangi grupuotė „Boko Haram“ taikinys toliau lieka valstybės ir saugumo pareigūnai, kaip rodo grupuotės 2013 m. gegužės 7 d. įvykdytas išpuolis kalėjimų komplekse Bamoje, kurio metu žuvo 55 asmenys ir 105 kaliniai pabėgo; |
| --- | --- |

D.

kadangi grupuotė „Boko Haram“ nuo 2009 m. yra atsakinga už 4 000 asmenų žūtį; kadangi šiais metais daugiau kaip 700 Nigerijos piliečių buvo nužudyti per daugiau nei 80 išpuolių, siejamų su grupuote „Boko Haram“, kuri pagal naujausią Jungtinių Amerikos Valstijų ataskaitą įvertinta kaip antra daugiausia mirčių pasaulyje sukelianti teroristų grupuotė; kadangi grupuotės „Boko Haram“ ir grupuotės AQIM (Islamiškojo Magrebo „Al Kaida“) ryšys iš esmės kelia didelę grėsmę taikai ir saugumui dideliame Sahelio regione ir Vakarų Afrikoje; kadangi grupuotė „Boko Haram“ taikinys toliau lieka valstybės ir saugumo pareigūnai, kaip rodo grupuotės 2013 m. gegužės 7 d. įvykdytas išpuolis kalėjimų komplekse Bamoje, kurio metu žuvo 55 asmenys ir 105 kaliniai pabėgo;

| E. | kadangi organizacijos „Human Rights Watch“, „Amnesty International“, „Freedom House“ ir kitos žmogaus teisių organizacijos dokumentais įrodė, kad grupuotė „Boko Haram“ dalyvavo prieš policijos postus, karinius objektus, bažnyčias, mokyklas, ūkius ir bankus surengtuose išpuoliuose; kadangi grupuotė „Boko Haram“ į savo išpuolių taikinį įtraukė ir civilius gyventojus, įskaitant išpuolius prieš dvi vidurines mokyklas Borno ir Jobės valstijose 2013 m. birželio 16 d. ir 17 d., kurių metu žuvo 16 moksleivių ir 2 mokytojai; kadangi dėl šių išpuolių keli tūkstančiai moksleivių buvo priversti nutraukti mokymąsi valstybinėje mokykloje; kadangi dėl civiliams gyventojams kilusios grėsmės 19 000 ūkininkų buvo priversti bėgti iš savo ūkių ir apleisti savo pasėlius, todėl prarastas žemės ūkio produktyvumas ir padidintas maisto trūkumas; |
| --- | --- |

E.

kadangi organizacijos „Human Rights Watch“, „Amnesty International“, „Freedom House“ ir kitos žmogaus teisių organizacijos dokumentais įrodė, kad grupuotė „Boko Haram“ dalyvavo prieš policijos postus, karinius objektus, bažnyčias, mokyklas, ūkius ir bankus surengtuose išpuoliuose; kadangi grupuotė „Boko Haram“ į savo išpuolių taikinį įtraukė ir civilius gyventojus, įskaitant išpuolius prieš dvi vidurines mokyklas Borno ir Jobės valstijose 2013 m. birželio 16 d. ir 17 d., kurių metu žuvo 16 moksleivių ir 2 mokytojai; kadangi dėl šių išpuolių keli tūkstančiai moksleivių buvo priversti nutraukti mokymąsi valstybinėje mokykloje; kadangi dėl civiliams gyventojams kilusios grėsmės 19 000 ūkininkų buvo priversti bėgti iš savo ūkių ir apleisti savo pasėlius, todėl prarastas žemės ūkio produktyvumas ir padidintas maisto trūkumas;

| F. | pabrėždamas vis didesnį susirūpinimą organizacijos „Boko Haram“ sprendimu vykdant jos smurtinę partizaninę kampaniją grobti moteris ir vaikus; kadangi Nigerijoje maištininkai taip pat grobia užsienio valstybių darbuotojus, prieš juos rengia išpuolius ir juos žudo; |
| --- | --- |

F.

pabrėždamas vis didesnį susirūpinimą organizacijos „Boko Haram“ sprendimu vykdant jos smurtinę partizaninę kampaniją grobti moteris ir vaikus; kadangi Nigerijoje maištininkai taip pat grobia užsienio valstybių darbuotojus, prieš juos rengia išpuolius ir juos žudo;

| G. | kadangi JT Vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaras įspėjo dėl pabėgėlių krizės; kadangi per pastarąsias savaites apie 6 000 Nigerijos gyventojų atvyko į Nigerį, o nuo 2013 m. birželio 11 iki 13 d. apie 3 000 Nigerijos piliečių perėjo Kamerūno sieną; kadangi pabėgėliai taip pat vyksta į Čadą; kadangi tokie perkėlimai sudaro sunkumų padalyti nedidelius vietinius maisto ir vandens išteklius, visų pirma Nigeryje, nes jame ir taip susiduriama su sunkumais dėl sausros sukelto maisto nepritekliaus; kadangi nė viena iš Nigerijos kaimynių neturi pajėgumų priimti tokio skaičiaus žmonių, kurie galėtų būti perkelti, jei po masinio smurto įvyktų visapusiška humanitarinė nelaimė; |
| --- | --- |

G.

kadangi JT Vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaras įspėjo dėl pabėgėlių krizės; kadangi per pastarąsias savaites apie 6 000 Nigerijos gyventojų atvyko į Nigerį, o nuo 2013 m. birželio 11 iki 13 d. apie 3 000 Nigerijos piliečių perėjo Kamerūno sieną; kadangi pabėgėliai taip pat vyksta į Čadą; kadangi tokie perkėlimai sudaro sunkumų padalyti nedidelius vietinius maisto ir vandens išteklius, visų pirma Nigeryje, nes jame ir taip susiduriama su sunkumais dėl sausros sukelto maisto nepritekliaus; kadangi nė viena iš Nigerijos kaimynių neturi pajėgumų priimti tokio skaičiaus žmonių, kurie galėtų būti perkelti, jei po masinio smurto įvyktų visapusiška humanitarinė nelaimė;

| H. | kadangi grupuotė Boko Haram toliau taikosi į krikščionis, nuosaikiuosius musulmonus ir kitas religines grupes ir juos stumia į šalies šiaurę, kur daugumą sudaro musulmonai; |
| --- | --- |

H.

kadangi grupuotė Boko Haram toliau taikosi į krikščionis, nuosaikiuosius musulmonus ir kitas religines grupes ir juos stumia į šalies šiaurę, kur daugumą sudaro musulmonai;

| I. | kadangi Nigerijos policija ir karinės pajėgos, reaguodamos į grupuotės Bako Haram smurto veiksmus, areštavo daug įtariamų grupuotės narių ir be teismo nuosprendžio įvykdė jų mirties bausmes, visų pirma areštuodami jaunuolius iš šiaurinės dalies kaimų; kadangi daugelis iš šių sulaikytųjų buvo laikomi izoliuoti nepateikus kaltinimų ir nevykdant teismo proceso, kai kuriais atvejais – nežmoniškomis sąlygomis, ir kadangi prieš kai kuriuos iš jų buvo naudojama fizinė prievarta, o kiti dingo ar mirė kalėjime; kadangi Nigerijos vyriausybė ir karo pareigūnai pateikė nepatikimus duomenis apie civilių aukas ir jų namams padarytą žalą; kadangi organizacija „Human Rights Watch“, Laisvės namai ir kitos žmogaus teisių organizacijos pastarųjų mėnesių Nigerijos pajėgų atsaką apibūdino kaip brutalų ir nesirenkantį aukų, paliekant civilius iškęsti didžiausius neproporcingus smurto protrūkius tarp dviejų grupių; |
| --- | --- |

I.

kadangi Nigerijos policija ir karinės pajėgos, reaguodamos į grupuotės Bako Haram smurto veiksmus, areštavo daug įtariamų grupuotės narių ir be teismo nuosprendžio įvykdė jų mirties bausmes, visų pirma areštuodami jaunuolius iš šiaurinės dalies kaimų; kadangi daugelis iš šių sulaikytųjų buvo laikomi izoliuoti nepateikus kaltinimų ir nevykdant teismo proceso, kai kuriais atvejais – nežmoniškomis sąlygomis, ir kadangi prieš kai kuriuos iš jų buvo naudojama fizinė prievarta, o kiti dingo ar mirė kalėjime; kadangi Nigerijos vyriausybė ir karo pareigūnai pateikė nepatikimus duomenis apie civilių aukas ir jų namams padarytą žalą; kadangi organizacija „Human Rights Watch“, Laisvės namai ir kitos žmogaus teisių organizacijos pastarųjų mėnesių Nigerijos pajėgų atsaką apibūdino kaip brutalų ir nesirenkantį aukų, paliekant civilius iškęsti didžiausius neproporcingus smurto protrūkius tarp dviejų grupių;

| J. | kadangi saviraiškos ir spaudos laisvei gresia pavojus dėl vykdomų sulaikymų, bauginimų, smurto ir net nužudymų asmenų, kurie praneša apie įvykius kritikuodami Nigerijos valdžios institucijas, atžvilgiu; kadangi grupuotė Boko Haram daug kartų grasino užpulti žiniasklaidos kanalus, kurie neigiamai apie ją atsiliepė; |
| --- | --- |

J.

kadangi saviraiškos ir spaudos laisvei gresia pavojus dėl vykdomų sulaikymų, bauginimų, smurto ir net nužudymų asmenų, kurie praneša apie įvykius kritikuodami Nigerijos valdžios institucijas, atžvilgiu; kadangi grupuotė Boko Haram daug kartų grasino užpulti žiniasklaidos kanalus, kurie neigiamai apie ją atsiliepė;

| K. | kadangi dėl nepaprastosios padėties paskelbimo didelės šiaurės rytų valstijų dalys tapo neprieinamos pagalbos agentūroms, žurnalistams ir korespondentams; kadangi vyriausybė keliose teritorijose sustabdė mobiliojo ryšio paslaugų teikimą, kad neleistų kovotojams bendrauti tarpusavyje; |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl nepaprastosios padėties paskelbimo didelės šiaurės rytų valstijų dalys tapo neprieinamos pagalbos agentūroms, žurnalistams ir korespondentams; kadangi vyriausybė keliose teritorijose sustabdė mobiliojo ryšio paslaugų teikimą, kad neleistų kovotojams bendrauti tarpusavyje;

| L. | kadangi Nigerijos vyriausybė neseniai nutraukė septynerius metus trukusį mirties bausmės moratoriumą ir įvykdė keturių Edo valstijos kalinių, kurie buvo nuteisti, kai Nigerijoje dar vyravo karinė diktatūra, mirties bausmes; kadangi 2013 m. birželio 26 d. JT specialusis pranešėjas be teismo nuosprendžio įvykdytų, skubių ir savavališkų mirties bausmių klausimais Christof Heyns paragino Nigerijos valdžios institucijas sustabdyti gresiančios penktojo kalinio mirties bausmės įvykdymą; kadangi, remiantis žmogaus teisių organizacijų pranešimais, 2012 m. Nigerijoje mirties bausme nuteisti 56 asmenys ir kadangi maždaug 1 000 žmonių, kaip pranešta, laukia mirties bausmės šalyje; |
| --- | --- |

L.

kadangi Nigerijos vyriausybė neseniai nutraukė septynerius metus trukusį mirties bausmės moratoriumą ir įvykdė keturių Edo valstijos kalinių, kurie buvo nuteisti, kai Nigerijoje dar vyravo karinė diktatūra, mirties bausmes; kadangi 2013 m. birželio 26 d. JT specialusis pranešėjas be teismo nuosprendžio įvykdytų, skubių ir savavališkų mirties bausmių klausimais Christof Heyns paragino Nigerijos valdžios institucijas sustabdyti gresiančios penktojo kalinio mirties bausmės įvykdymą; kadangi, remiantis žmogaus teisių organizacijų pranešimais, 2012 m. Nigerijoje mirties bausme nuteisti 56 asmenys ir kadangi maždaug 1 000 žmonių, kaip pranešta, laukia mirties bausmės šalyje;

| M. | kadangi Nigerijos Atstovų Rūmai 2013 m. gegužės 30 d. priėmė įstatymą, draudžiantį tuoktis tos pačios lyties asmenims, ir nustatė 14 metų laisvės atėmimo bausmę asmenims, kurie susituokia ar yra susituokę su kitos lyties asmeniu, ir tai taikoma ne tik Nigerijos gyventojams, bet ir turistams, užsienio darbuotojams ir diplomatams, taip pat nustatė 10 metų laisvės atėmimo bausmę už socialinių skyrių ar NVO, remiančių LGBTI asmenų teises, registravimą ir veiklos vykdymą; |
| --- | --- |

M.

kadangi Nigerijos Atstovų Rūmai 2013 m. gegužės 30 d. priėmė įstatymą, draudžiantį tuoktis tos pačios lyties asmenims, ir nustatė 14 metų laisvės atėmimo bausmę asmenims, kurie susituokia ar yra susituokę su kitos lyties asmeniu, ir tai taikoma ne tik Nigerijos gyventojams, bet ir turistams, užsienio darbuotojams ir diplomatams, taip pat nustatė 10 metų laisvės atėmimo bausmę už socialinių skyrių ar NVO, remiančių LGBTI asmenų teises, registravimą ir veiklos vykdymą;

| N. | kadangi problemas šiaurės regione sukelia vangus ekonomikos vystymasis ir jau dešimtmečius tvyranti nesantaika tarp vietinių grupių, daugiausia krikščionių ar animizmo šalininkų, siekiančių užvaldyti derlingas dirbamąsias žemes, ir hausų kalba kalbančių migrantų bei naujakurių iš musulmoniškos šiaurinės Nigerijos dalies; kadangi konfliktus gilina klimato kaita ir dykumų plėtimasis; kadangi ginkluoto konflikto eskalavimas ir nesibaigiančios socialinės ir ekonominės problemos skatina radikalėjimą, įskaitant tokių islamo fundamentalistų grupuočių kaip Boko Haram vykdomą manipuliavimą ir verbavimą; |
| --- | --- |

N.

kadangi problemas šiaurės regione sukelia vangus ekonomikos vystymasis ir jau dešimtmečius tvyranti nesantaika tarp vietinių grupių, daugiausia krikščionių ar animizmo šalininkų, siekiančių užvaldyti derlingas dirbamąsias žemes, ir hausų kalba kalbančių migrantų bei naujakurių iš musulmoniškos šiaurinės Nigerijos dalies; kadangi konfliktus gilina klimato kaita ir dykumų plėtimasis; kadangi ginkluoto konflikto eskalavimas ir nesibaigiančios socialinės ir ekonominės problemos skatina radikalėjimą, įskaitant tokių islamo fundamentalistų grupuočių kaip Boko Haram vykdomą manipuliavimą ir verbavimą;

| O. | kadangi ES yra pagrindinė finansinės paramos Nigerijai teikėja; kadangi 2009 m. lapkričio 12 d. Komisija ir Nigerijos federalinė vyriausybė pasirašė Europos bendrijos ir Nigerijos šalies strategijos dokumentą ir Nacionalinę orientacinę programą 2008–2013 m., pagal kurią ES finansuos projektus, skirtus taikai, saugumui ir žmogaus teisėms užtikrinti; kadangi ES parama Nigerijai minėtą laikotarpį siekė 700 mln. EUR ir dalis šios sumos buvo paskirta siekiant spręsti vis keblesnės saugumo padėties problemas šiaurinėje Nigerijos dalyje; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES yra pagrindinė finansinės paramos Nigerijai teikėja; kadangi 2009 m. lapkričio 12 d. Komisija ir Nigerijos federalinė vyriausybė pasirašė Europos bendrijos ir Nigerijos šalies strategijos dokumentą ir Nacionalinę orientacinę programą 2008–2013 m., pagal kurią ES finansuos projektus, skirtus taikai, saugumui ir žmogaus teisėms užtikrinti; kadangi ES parama Nigerijai minėtą laikotarpį siekė 700 mln. EUR ir dalis šios sumos buvo paskirta siekiant spręsti vis keblesnės saugumo padėties problemas šiaurinėje Nigerijos dalyje;

| P. | kadangi pagal persvarstyto Kotonu susitarimo 9 ir 8 straipsnius ES įsipareigoja palaikyti nuolatinį politinį dialogą su Nigerija žmogaus teisių ir demokratinių principų klausimais, įskaitant etninio, religinio ir rasinio diskriminavimo klausimus; |
| --- | --- |

P.

kadangi pagal persvarstyto Kotonu susitarimo 9 ir 8 straipsnius ES įsipareigoja palaikyti nuolatinį politinį dialogą su Nigerija žmogaus teisių ir demokratinių principų klausimais, įskaitant etninio, religinio ir rasinio diskriminavimo klausimus;

| Q. | kadangi JT žmogaus teisių vyriausioji komisarė Navi Pillay nurodė, kad grupuotės „Boko Haram“ išpuoliai gali būti laikomi nusikaltimais žmogiškumui; kadangi Tarptautinio baudžiamojo teismo prokurorė Fatou Bensouda 2012 m. liepos mėn. lankėsi Abudžoje ir kadangi jos biuras 2012 m. lapkričio mėn. paskelbė ataskaitą, kurioje nurodoma, jog esama pagrįsto pagrindo manyti, kad grupuotė „Boko Haram“ vykdė veiksmus, kurie yra nusikaltimas žmogiškumui; |
| --- | --- |

Q.

kadangi JT žmogaus teisių vyriausioji komisarė Navi Pillay nurodė, kad grupuotės „Boko Haram“ išpuoliai gali būti laikomi nusikaltimais žmogiškumui; kadangi Tarptautinio baudžiamojo teismo prokurorė Fatou Bensouda 2012 m. liepos mėn. lankėsi Abudžoje ir kadangi jos biuras 2012 m. lapkričio mėn. paskelbė ataskaitą, kurioje nurodoma, jog esama pagrįsto pagrindo manyti, kad grupuotė „Boko Haram“ vykdė veiksmus, kurie yra nusikaltimas žmogiškumui;

| R. | kadangi maždaug 60 proc. Nigerijos gyventojų gyvena turėdami mažiau nei vieną dolerį per dieną, nors Nigerija yra viena didžiausių naftos gamintojų pasaulyje; kadangi siekiant taikaus konfliktų sprendimo taip pat būtina užtikrinti sąžiningas prieigos prie išteklių galimybes ir sąžiningą pajamų paskirstymą valstybės biudžete; |
| --- | --- |

R.

kadangi maždaug 60 proc. Nigerijos gyventojų gyvena turėdami mažiau nei vieną dolerį per dieną, nors Nigerija yra viena didžiausių naftos gamintojų pasaulyje; kadangi siekiant taikaus konfliktų sprendimo taip pat būtina užtikrinti sąžiningas prieigos prie išteklių galimybes ir sąžiningą pajamų paskirstymą valstybės biudžete;

| 1. | griežtai smerkia grupuotės „Boko Haram“ sukeltą smurto eskalaciją ir tragišką nekaltų gyvybių netektį nukentėjusiuose Nigerijos regionuose ir reiškia užuojautą artimųjų netekusiems žmonėms ir sužeistiesiems; reiškia susirūpinimą dėl nuolatinės įtampos, kurią skatina ir nuo kurios kenčia šalies bendruomenės; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia grupuotės „Boko Haram“ sukeltą smurto eskalaciją ir tragišką nekaltų gyvybių netektį nukentėjusiuose Nigerijos regionuose ir reiškia užuojautą artimųjų netekusiems žmonėms ir sužeistiesiems; reiškia susirūpinimą dėl nuolatinės įtampos, kurią skatina ir nuo kurios kenčia šalies bendruomenės;

| 2. | ragina Nigerijos vyriausybę užtikrinti savo gyventojų saugumą ir apsaugoti juos nuo grupuotės „Boko Haram“ smurto veiksmų, nesiimti tolesnių puolamųjų veiksmų ar atsakomųjų keršto žudynių ir laikytis savo įsipareigojimų pagal tarptautiniu mastu pripažintus žmogaus teisių standartus bei vadovautis teisinės valstybės principu imantis veiksmų; |
| --- | --- |

2.

ragina Nigerijos vyriausybę užtikrinti savo gyventojų saugumą ir apsaugoti juos nuo grupuotės „Boko Haram“ smurto veiksmų, nesiimti tolesnių puolamųjų veiksmų ar atsakomųjų keršto žudynių ir laikytis savo įsipareigojimų pagal tarptautiniu mastu pripažintus žmogaus teisių standartus bei vadovautis teisinės valstybės principu imantis veiksmų;

| 3. | smerkia Nigerijos kariuomenę už neproporcingą jėgos panaudojimą per susidūrimus su grupuote „Boko Haram“, ypač per užpuolimų reidus Bagoje 2013 m. balandžio 16 ir 17 d.; |
| --- | --- |

3.

smerkia Nigerijos kariuomenę už neproporcingą jėgos panaudojimą per susidūrimus su grupuote „Boko Haram“, ypač per užpuolimų reidus Bagoje 2013 m. balandžio 16 ir 17 d.;

| 4. | ragina vyriausybę ir nevalstybinio lygmens subjektus elgtis saikingai ir ieškoti taikių priemonių siekiant išspręsti Nigerijos religinių ir etninių grupių nesutarimus; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia veiksmingos, nepriklausomos, nešališkos ir prieinamos teismų sistemos svarbą, ypač ginkluotųjų konfliktų metu, siekiant sustabdyti nebaudžiamumą, užtikrinti pagarbą teisinės valstybės principui ir apsaugoti pagrindines gyventojų teises; |
| --- | --- |

4.

ragina vyriausybę ir nevalstybinio lygmens subjektus elgtis saikingai ir ieškoti taikių priemonių siekiant išspręsti Nigerijos religinių ir etninių grupių nesutarimus; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia veiksmingos, nepriklausomos, nešališkos ir prieinamos teismų sistemos svarbą, ypač ginkluotųjų konfliktų metu, siekiant sustabdyti nebaudžiamumą, užtikrinti pagarbą teisinės valstybės principui ir apsaugoti pagrindines gyventojų teises;

| 5. | ragina Nigerijos vyriausybę užkirsti kelią tolesnei konflikto eskalacijai, ypatingą dėmesį atkreipiant į civilių gyventojų saugumą ir gerovę, ir primena, kad konflikto metu padaryta žala būstams, viešajai infrastruktūrai ir dirbamai žemei daro itin neigiamą įtaką gyventojams; |
| --- | --- |

5.

ragina Nigerijos vyriausybę užkirsti kelią tolesnei konflikto eskalacijai, ypatingą dėmesį atkreipiant į civilių gyventojų saugumą ir gerovę, ir primena, kad konflikto metu padaryta žala būstams, viešajai infrastruktūrai ir dirbamai žemei daro itin neigiamą įtaką gyventojams;

| 6. | ragina Nigerijos vyriausybę ir grupuotę „Boko Haram“ pripažinti ir gerbti spaudos ir žiniasklaidos laisvę ir leisti žurnalistams ir korespondentams patekti į fronto linijas, kadangi spauda ir žiniasklaida gali vaidinti svarbų vaidmenį stiprinant atskaitomybę ir užfiksuojant žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

6.

ragina Nigerijos vyriausybę ir grupuotę „Boko Haram“ pripažinti ir gerbti spaudos ir žiniasklaidos laisvę ir leisti žurnalistams ir korespondentams patekti į fronto linijas, kadangi spauda ir žiniasklaida gali vaidinti svarbų vaidmenį stiprinant atskaitomybę ir užfiksuojant žmogaus teisių pažeidimus;

| 7. | smerkia Nigerijos valdžios institucijų Danieliui Nsoforui įvykdytą mirties bausmę už nusikaltimus, padarytus, kai jis buvo jaunesnis nei 18 metų; rekomenduoja valdžios institucijoms imtis reikiamų veiksmų, kad būtų įgyvendinta JT Vaiko teisių konvencija ir 2010 m. Nigerijos stebėsenos išvados, visų pirma užtikrinant, kad vaiko apibrėžtis nacionaliniuose teisės aktuose ir valstybės lygmeniu visiškai atitiktų Vaiko teisių konvencijoje nustatytą apibrėžtį, peržiūrėti visų kalinių, kuriems paskirta mirties bausmė už nusikaltimus, padarytus, kai jie buvo jaunesni nei18 metų, bylas ir nacionalinėje teisėje uždrausti skirti mirties bausmę visiems jaunesniems nei 18 metų asmenims; |
| --- | --- |

7.

smerkia Nigerijos valdžios institucijų Danieliui Nsoforui įvykdytą mirties bausmę už nusikaltimus, padarytus, kai jis buvo jaunesnis nei 18 metų; rekomenduoja valdžios institucijoms imtis reikiamų veiksmų, kad būtų įgyvendinta JT Vaiko teisių konvencija ir 2010 m. Nigerijos stebėsenos išvados, visų pirma užtikrinant, kad vaiko apibrėžtis nacionaliniuose teisės aktuose ir valstybės lygmeniu visiškai atitiktų Vaiko teisių konvencijoje nustatytą apibrėžtį, peržiūrėti visų kalinių, kuriems paskirta mirties bausmė už nusikaltimus, padarytus, kai jie buvo jaunesni nei18 metų, bylas ir nacionalinėje teisėje uždrausti skirti mirties bausmę visiems jaunesniems nei 18 metų asmenims;

| 8. | griežtai smerkia 2013 m. birželio mėnesį Nigerijoje įvykdytą mirties bausmę keturiems kaliniams; ragina Nigerijos valdžios institucijas laikytis neseniai prisiimtų įsipareigojimų pagal ES ir Nigerijos žmogaus teisių dialogą, išlaikyti faktinį mirties bausmių vykdymo moratoriumą, taip pat ragina šalį panaikinti mirties bausmę iš dalies pakeičiant šalies teisės aktus; |
| --- | --- |

8.

griežtai smerkia 2013 m. birželio mėnesį Nigerijoje įvykdytą mirties bausmę keturiems kaliniams; ragina Nigerijos valdžios institucijas laikytis neseniai prisiimtų įsipareigojimų pagal ES ir Nigerijos žmogaus teisių dialogą, išlaikyti faktinį mirties bausmių vykdymo moratoriumą, taip pat ragina šalį panaikinti mirties bausmę iš dalies pakeičiant šalies teisės aktus;

| 9. | ragina Nigerijos valdžios institucijas su Europos Komisijos ir Unicef pagalba pagreitinti jų reformų pastangas, laikantis JT vaiko teisių konvencijos, ypač vaikams taikomos teisingumo sistemos ir gimimų registracijos sistemų srityse; rekomenduoja Nigerijai tęsti ir dėti didesnes pastangas užtikrinti nemokamą ir privalomą visų vaikų gimimo registraciją, taip pat didinti visuomenės informuotumą apie gimimų registracijos ir galiojančių teisės aktų svarbą; |
| --- | --- |

9.

ragina Nigerijos valdžios institucijas su Europos Komisijos ir Unicef pagalba pagreitinti jų reformų pastangas, laikantis JT vaiko teisių konvencijos, ypač vaikams taikomos teisingumo sistemos ir gimimų registracijos sistemų srityse; rekomenduoja Nigerijai tęsti ir dėti didesnes pastangas užtikrinti nemokamą ir privalomą visų vaikų gimimo registraciją, taip pat didinti visuomenės informuotumą apie gimimų registracijos ir galiojančių teisės aktų svarbą;

| 10. | pripažįsta, kad mobilieji telefonai yra svarbi kovotojų komunikacijos priemonė, bet ragina Nigerijos vyriausybę neblokuoti ištiso tinklo, kadangi tai užkerta kelią gyventojų komunikacijai; |
| --- | --- |

10.

pripažįsta, kad mobilieji telefonai yra svarbi kovotojų komunikacijos priemonė, bet ragina Nigerijos vyriausybę neblokuoti ištiso tinklo, kadangi tai užkerta kelią gyventojų komunikacijai;

| 11. | pabrėžia regionų bendradarbiavimo svarbą kovojant su grėsme, kurią kelia grupuočių „Boko Haram“ ir AQMI ryšiai; skatina šio regiono šalis stiprinti tarpusavio bendradarbiavimą, be kita ko, su Sahelio šalimis, siekiant užkirsti kelią tolesnei grupuočių „Boko Haram“, AQMI ir „Judėjimas už vienovę ir džihadą Vakarų Afrikoje“ (MOJWA) sinergijai; ragina ES institucijas ir valstybes nares, taip pat JT, Afrikos Sąjungą ir Vakarų Afrikos valstybių ekonominę bendriją (VAVEB) remti šias regionines pastangas ir kovoti su grėsmėmis, kurias sukelia terorizmas, lengvųjų ginklų platinimas ir tarptautinis nusikalstamumas; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia regionų bendradarbiavimo svarbą kovojant su grėsme, kurią kelia grupuočių „Boko Haram“ ir AQMI ryšiai; skatina šio regiono šalis stiprinti tarpusavio bendradarbiavimą, be kita ko, su Sahelio šalimis, siekiant užkirsti kelią tolesnei grupuočių „Boko Haram“, AQMI ir „Judėjimas už vienovę ir džihadą Vakarų Afrikoje“ (MOJWA) sinergijai; ragina ES institucijas ir valstybes nares, taip pat JT, Afrikos Sąjungą ir Vakarų Afrikos valstybių ekonominę bendriją (VAVEB) remti šias regionines pastangas ir kovoti su grėsmėmis, kurias sukelia terorizmas, lengvųjų ginklų platinimas ir tarptautinis nusikalstamumas;

| 12. | susirūpinęs pažymi padidėjusią piratavimo grėsmę Gvinėjos įlankoje ir tai, kad reikia imtis labiau koordinuotų veiksmų; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina regionines pastangas spręsti su piratavimu susijusias problemas Gvinėjos įlankos regiono vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikime dėl laivybos saugumo ir saugos, kuris 2013 m. birželio 24 d. vyko Juandėje (Kamerūnas); |
| --- | --- |

12.

susirūpinęs pažymi padidėjusią piratavimo grėsmę Gvinėjos įlankoje ir tai, kad reikia imtis labiau koordinuotų veiksmų; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina regionines pastangas spręsti su piratavimu susijusias problemas Gvinėjos įlankos regiono vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikime dėl laivybos saugumo ir saugos, kuris 2013 m. birželio 24 d. vyko Juandėje (Kamerūnas);

| 13. | ragina išsamiau išanalizuoti esmines konflikto priežastis, įskaitant socialinę, ekonominę ir etninę įtampą, ir vengti bendrų bei pernelyg supaprastintų, vien religija grindžiamų paaiškinimų, kuriais negalima remtis ieškant ilgalaikio ir tvaraus šio regiono problemų sprendimo; ragina Nigerijos vyriausybę siekti taikaus sprendimo šalinant pagrindines konflikto priežastis ir užtikrinti teisingą prieigą prie išteklių, tvarų vystymąsi regionų lygmeniu ir įplaukų perskirstymą pasitelkiant valstybės biudžetą; |
| --- | --- |

13.

ragina išsamiau išanalizuoti esmines konflikto priežastis, įskaitant socialinę, ekonominę ir etninę įtampą, ir vengti bendrų bei pernelyg supaprastintų, vien religija grindžiamų paaiškinimų, kuriais negalima remtis ieškant ilgalaikio ir tvaraus šio regiono problemų sprendimo; ragina Nigerijos vyriausybę siekti taikaus sprendimo šalinant pagrindines konflikto priežastis ir užtikrinti teisingą prieigą prie išteklių, tvarų vystymąsi regionų lygmeniu ir įplaukų perskirstymą pasitelkiant valstybės biudžetą;

| 14. | ragina atlikti nepriklausomus žmogaus teisių pažeidimų tyrimus ir atsakingus asmenis patraukti atsakomybėn laikantis tarptautinių teisingo bylos nagrinėjimo standartų; |
| --- | --- |

14.

ragina atlikti nepriklausomus žmogaus teisių pažeidimų tyrimus ir atsakingus asmenis patraukti atsakomybėn laikantis tarptautinių teisingo bylos nagrinėjimo standartų;

| 15. | reiškia susirūpinimą tuo, kad konflikto Nigerijoje eskalavimas gali dar labiau pagilinti pabėgėlių krizę kaimyninėse Nigerio ir Kamerūno valstybėse; ragina Nigerijos vyriausybės pareigūnus bendradarbiauti su kaimyninių šalių vadovais, kad būtų koordinuojamas su masiniu pabėgėlių antplūdžiu susijusių klausimų sprendimas; |
| --- | --- |

15.

reiškia susirūpinimą tuo, kad konflikto Nigerijoje eskalavimas gali dar labiau pagilinti pabėgėlių krizę kaimyninėse Nigerio ir Kamerūno valstybėse; ragina Nigerijos vyriausybės pareigūnus bendradarbiauti su kaimyninių šalių vadovais, kad būtų koordinuojamas su masiniu pabėgėlių antplūdžiu susijusių klausimų sprendimas;

| 16. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę Catherine Ashton primygtinai raginti Nigerijos vyriausybę gerbti žmogaus teises, kai ji vykdo antiteroristines operacijas; išreiškia pasirengimą įdėmiai stebėti, kaip vystosi padėtis Nigerijoje, ir siūlo taikyti ribojančiąsias priemones, jei nebūtų laikomasi Kotonu susitarimo, visų pirma jo 8 ir 9 straipsnių; ragina Komisiją taip pat stebėti padėtį; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę Catherine Ashton primygtinai raginti Nigerijos vyriausybę gerbti žmogaus teises, kai ji vykdo antiteroristines operacijas; išreiškia pasirengimą įdėmiai stebėti, kaip vystosi padėtis Nigerijoje, ir siūlo taikyti ribojančiąsias priemones, jei nebūtų laikomasi Kotonu susitarimo, visų pirma jo 8 ir 9 straipsnių; ragina Komisiją taip pat stebėti padėtį;

| 17. | labai apgailestauja dėl to, kad priimtas tos pačios lyties asmenų santuokas draudžiantis įstatymas, pagal kurį nusikaltimu laikomi tos pačios lyties asmenų santykiai, LGBT asmenų teisių rėmimas, veiklos vykdymas gėjams palankioje aplinkoje arba švelnių jausmų demonstravimas tos pačios lyties asmeniui; ragina Nigerijos prezidentą nepasirašyti Atstovų rūmų priimto įstatymo, pagal kurį LGBT asmenys (ir Nigerijos, ir užsienio piliečiai) rizikuotų patirti smurtą ir būti suimti; |
| --- | --- |

17.

labai apgailestauja dėl to, kad priimtas tos pačios lyties asmenų santuokas draudžiantis įstatymas, pagal kurį nusikaltimu laikomi tos pačios lyties asmenų santykiai, LGBT asmenų teisių rėmimas, veiklos vykdymas gėjams palankioje aplinkoje arba švelnių jausmų demonstravimas tos pačios lyties asmeniui; ragina Nigerijos prezidentą nepasirašyti Atstovų rūmų priimto įstatymo, pagal kurį LGBT asmenys (ir Nigerijos, ir užsienio piliečiai) rizikuotų patirti smurtą ir būti suimti;

| 18. | ragina Nigerijos valdžios institucijas nelaikyti homoseksualumo nusikaltimu ir ginti LGBTI asmenis ir žmogaus teisių gynėjus; |
| --- | --- |

18.

ragina Nigerijos valdžios institucijas nelaikyti homoseksualumo nusikaltimu ir ginti LGBTI asmenis ir žmogaus teisių gynėjus;

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Europos Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Nigerijos federalinei vyriausybei, Afrikos Sąjungos ir Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (VAVEB) institucijoms, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Jungtinių Tautų Generalinei Asamblėjai, AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkams ir Panafrikos Parlamentui. |
| --- | --- |

19.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Europos Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Nigerijos federalinei vyriausybei, Afrikos Sąjungos ir Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (VAVEB) institucijoms, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Jungtinių Tautų Generalinei Asamblėjai, AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkams ir Panafrikos Parlamentui.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0274.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0470.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0299.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0090.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2013 m. liepos 2 d., antradienis

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/169 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/169

---

P7_TA(2013)0292

Prašymas atšaukti Parlamento narės Marine Le Pen imunitetą

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Marine Le Pen imunitetą (2012/2325(IMM))

(2016/C 075/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 26 d. Prancūzijos Respublikos teisingumo ministerijos perduotą prašymą atšaukti Marine Le Pen imunitetą, kuris yra susijęs su Liono apeliacinio teismo generalinio prokuroro 2012 m. lapkričio 7 d. prašymu ir kuris buvo paskelbtas per 2012 m. gruodžio 10 d. plenarinį posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 26 d. Prancūzijos Respublikos teisingumo ministerijos perduotą prašymą atšaukti Marine Le Pen imunitetą, kuris yra susijęs su Liono apeliacinio teismo generalinio prokuroro 2012 m. lapkričio 7 d. prašymu ir kuris buvo paskelbtas per 2012 m. gruodžio 10 d. plenarinį posėdį,

| — | išklausęs Marine Le Pen atstovaujančio B. Gollnisch paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Marine Le Pen atstovaujančio B. Gollnisch paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d.ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d.ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0236/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0236/2013),

| A. | kadangi Liono apeliacinio teismo generalinis prokuroras pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento narės Marine Le Pen imunitetą siekiant imtis teisinių veiksmų dėl įtarimo padarius nusižengimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Liono apeliacinio teismo generalinis prokuroras pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento narės Marine Le Pen imunitetą siekiant imtis teisinių veiksmų dėl įtarimo padarius nusižengimą;

| B. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams; |
| --- | --- |

B.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams;

| C. | kadangi Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnyje numatyta, kad Prancūzijos parlamento nariai negali būti traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnyje numatyta, kad Prancūzijos parlamento nariai negali būti traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo;

| D. | kadangi Marine Le Pen kaltinama neapykantos skatinimu, kurstymu diskriminuoti arba smurtauti prieš asmenų grupę dėl tikėjimo – veika, numatyta Prancūzijos teisės aktuose, t. y. 1881 m. liepos 29 d. įstatymo 24 straipsnio 8 pastraipoje, 23 straipsnio pirmoje pastraipoje, 42 straipsnyje ir 1982 m. liepos 29 d. įstatymo 82-625 93-3 straipsnyje, o bausmės už šią veiką nustatytos 1881 m. liepos 29 d. įstatymo 24 straipsnio 8, 10, 11, 12 pastraipose ir Baudžiamojo kodekso 131-26 straipsnio 2 ir 3 dalyse; |
| --- | --- |

D.

kadangi Marine Le Pen kaltinama neapykantos skatinimu, kurstymu diskriminuoti arba smurtauti prieš asmenų grupę dėl tikėjimo – veika, numatyta Prancūzijos teisės aktuose, t. y. 1881 m. liepos 29 d. įstatymo 24 straipsnio 8 pastraipoje, 23 straipsnio pirmoje pastraipoje, 42 straipsnyje ir 1982 m. liepos 29 d. įstatymo 82-625 93-3 straipsnyje, o bausmės už šią veiką nustatytos 1881 m. liepos 29 d. įstatymo 24 straipsnio 8, 10, 11, 12 pastraipose ir Baudžiamojo kodekso 131-26 straipsnio 2 ir 3 dalyse;

| E. | kadangi veiksmai, kuriuos įtariama padariusi Marine Le Pen, nėra tiesiogiai ir akivaizdžiai susiję su jos, kaip Europos Parlamento narės, pareigų vykdymu ir nėra Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikšta nuomonė ar balsavimas, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

E.

kadangi veiksmai, kuriuos įtariama padariusi Marine Le Pen, nėra tiesiogiai ir akivaizdžiai susiję su jos, kaip Europos Parlamento narės, pareigų vykdymu ir nėra Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikšta nuomonė ar balsavimas, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje;

| F. | kadangi kaltinimas nėra susijęs su Marine Le Pen, kaip Europos Parlamento narės, pareigomis; |
| --- | --- |

F.

kadangi kaltinimas nėra susijęs su Marine Le Pen, kaip Europos Parlamento narės, pareigomis;

| G. | kadangi nėra pagrindo taikyti fumus persecutionis prielaidos; |
| --- | --- |

G.

kadangi nėra pagrindo taikyti fumus persecutionis prielaidos;

| 1. | nusprendžia atšaukti Marine Le Pen imunitetą; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia atšaukti Marine Le Pen imunitetą;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Prancūzijos Respublikos teisingumo ministerijai ir Marine Le Pen. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Prancūzijos Respublikos teisingumo ministerijai ir Marine Le Pen.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Sprendimas Wagner/Fohrmann ir Krier (101/63, [1964], Rink. p. 195); 1986 m. liepos 10 d. Sprendimas Wybot/Faure ir kt. (149/85, [1986], Rink. p. 2391); 2008 m. spalio 15 d. Sprendimas Mote/Parlamentas (T-345/05, [2008], Rink. p. II-2849); 2008 m. spalio 21 d. Sprendimas Marra/De Gregorio ir Clemente (sujungtos bylos C-200/07 ir C-201/07, [2008], Rink. p. I-7929); 2010 m. kovo 19 d. Sprendimas Gollnisch/Parlamentas (T-42/06, [2010], Rink. p. II-1135); 2011 m. rugsėjo 6 d. Sprendimas Patriciello (C-163/10, [2011], Rink. p. I-7565) ir 2013 rugsėjo 17 d. sprendimas Gollnisch/Parlamentas (sujungtos bylos T-346/11 ir T-347/11, [2010], Rink. p. II-1135).

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2013 m. liepos 2 d., antradienis

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/171 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/171

---

P7_TA(2013)0287

Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos ***I

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 075/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0890), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0890),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 336 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0507/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 336 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0507/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 22 d. Teisingumo Teismo nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 22 d. Teisingumo Teismo nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 14 d. Audito Rūmų nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 14 d. Audito Rūmų nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 28 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 28 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0156/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0156/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(2)  OL C 205, 2012 7 12, p. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0455

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. liepos 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą reglamentas (ES, Euratomas) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiami Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1023/2013)

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/172 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/172

---

P7_TA(2013)0288

Vienos konvencija dėl civilinės atsakomybės už branduolinę žalą ***

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo tam tikros valstybės narės įgaliojamos dėl Europos Sąjungos interesų ratifikuoti Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama 1963 m. gegužės 21 d. Vienos konvencija dėl civilinės atsakomybės už branduolinę žalą, arba prie jo prisijungti ir padaryti pareiškimą dėl atitinkamų Sąjungos teisės vidaus taisyklių taikymo projekto (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2016/C 075/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06206/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06206/2013),

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. rugsėjo 12 d. Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama 1963 m. gegužės 21 d. Vienos konvencija dėl civilinės atsakomybės už branduolinę žalą (06658/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. rugsėjo 12 d. Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama 1963 m. gegužės 21 d. Vienos konvencija dėl civilinės atsakomybės už branduolinę žalą (06658/2013),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0063/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0063/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir į 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir į 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją (A7-0198/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją (A7-0198/2013),

| 1. | pritaria Tarybos sprendimo projektui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos sprendimo projektui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/172 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/172

---

P7_TA(2013)0289

EB sutarties 93 straipsnio taikymas *

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2016/C 075/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2012)0725), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2012)0725),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl valstybės pagalbos modernizavimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl valstybės pagalbos modernizavimo (1),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 109 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0004/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 109 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0004/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0180/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0180/2013),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | atsižvelgiant į išsamų valstybės pagalbos taisyklių modernizavimą siekiant padėti įgyvendinti ekonomikos augimo strategiją „Europa 2020“ ir konsoliduoti biudžetą, Sutarties 107 straipsnis visoje Sąjungoje turėtų būti taikomas veiksmingai ir vienodai; 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 659/1999 buvo kodifikuota ir įtvirtinta ankstesnė Komisijos praktika siekiant didinti teisinį tikrumą ir padėti plėtoti valstybės pagalbos politiką skaidrioje aplinkoje; tačiau atsižvelgiant į jį taikant sukauptą patirtį ir naujausius pokyčius, pavyzdžiui, plėtrą ir ekonomikos ir finansų krizę, tam tikri to reglamento aspektai turėtų būti iš dalies pakeisti, kad Komisija
  galėtų dirbti veiksmingiau
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

atsižvelgiant į išsamų valstybės pagalbos taisyklių modernizavimą siekiant padėti įgyvendinti ekonomikos augimo strategiją „Europa 2020“ ir konsoliduoti biudžetą, Sutarties 107 straipsnis visoje Sąjungoje turėtų būti taikomas veiksmingai ir vienodai; 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 659/1999 buvo kodifikuota ir įtvirtinta ankstesnė Komisijos praktika siekiant didinti teisinį tikrumą ir padėti plėtoti valstybės pagalbos politiką skaidrioje aplinkoje; tačiau atsižvelgiant į jį taikant sukauptą patirtį ir naujausius pokyčius, pavyzdžiui, plėtrą ir ekonomikos ir finansų krizę, tam tikri to reglamento aspektai turėtų būti iš dalies pakeisti, kad Komisija
  galėtų dirbti veiksmingiau
  ;

| (1) | atsižvelgiant į išsamų valstybės pagalbos taisyklių modernizavimą siekiant padėti įgyvendinti ekonomikos augimo strategiją „Europa 2020“ ir konsoliduoti biudžetą, Sutarties 107 straipsnis visoje Sąjungoje turėtų būti taikomas veiksmingai ir vienodai; 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 659/1999 buvo kodifikuota ir įtvirtinta ankstesnė Komisijos praktika siekiant didinti teisinį tikrumą ir padėti plėtoti valstybės pagalbos politiką skaidrioje aplinkoje; tačiau atsižvelgiant į jį taikant sukauptą patirtį ir naujausius pokyčius, pavyzdžiui, plėtrą ir ekonomikos ir finansų krizę, tam tikri to reglamento aspektai turėtų būti iš dalies pakeisti, kad Komisija
  būtų aprūpinta supaprastintomis ir veiksmingesnėmis valstybės pagalbos kontrolės ir vykdymo užtikrinimo priemonėmis
  ; |
| --- | --- |

(1)

atsižvelgiant į išsamų valstybės pagalbos taisyklių modernizavimą siekiant padėti įgyvendinti ekonomikos augimo strategiją „Europa 2020“ ir konsoliduoti biudžetą, Sutarties 107 straipsnis visoje Sąjungoje turėtų būti taikomas veiksmingai ir vienodai; 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 659/1999 buvo kodifikuota ir įtvirtinta ankstesnė Komisijos praktika siekiant didinti teisinį tikrumą ir padėti plėtoti valstybės pagalbos politiką skaidrioje aplinkoje; tačiau atsižvelgiant į jį taikant sukauptą patirtį ir naujausius pokyčius, pavyzdžiui, plėtrą ir ekonomikos ir finansų krizę, tam tikri to reglamento aspektai turėtų būti iš dalies pakeisti, kad Komisija
  būtų aprūpinta supaprastintomis ir veiksmingesnėmis valstybės pagalbos kontrolės ir vykdymo užtikrinimo priemonėmis
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | svarbu, kad Komisija sutelktų dėmesį į atvejus, kai valstybės pagalba gali iškreipti konkurenciją vidaus rinkoje. Tas tikslas atitinka 2012 m. gegužės 8 d. Komisijos komunikatą dėl ES valstybės pagalbos modernizavimo, o Europos Parlamentas jį patvirtino 2013 m. sausio 17 d. rezoliucijoje dėl valstybės pagalbos modernizavimo. Taigi Komisija turėtų susilaikyti nuo dalyvavimo įgyvendinant priemones, kurios yra susijusios su mažesnėmis įmonėmis ir kurios daro poveikį tik vietos lygmeniu, ypač kai pagrindinis tų priemonių tikslas – įgyvendinti socialinius tikslus, kurie neiškreiptų vidaus rinkos. Todėl Komisija turėtų turėti galimybę atsisakyti nagrinėti tokius atvejus ir ypač jai svarstyti pateikiamus skundus, net jei atkaklūs skundų pareiškėjai reaguoja į kiekvieną prašymą pateikti pastabas. Vis dėlto Komisija turėtų atkreipti dėmesį į daugybės skundų pareiškėjų nurodytus atvejus, būti itin atidi ir pasirūpinti, kad nukrypti nuo valstybės pagalbos tikrinimo leidžiančios nuostatos nebūtų taikomos pernelyg dideliam veiksmų skaičiui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

svarbu, kad Komisija sutelktų dėmesį į atvejus, kai valstybės pagalba gali iškreipti konkurenciją vidaus rinkoje. Tas tikslas atitinka 2012 m. gegužės 8 d. Komisijos komunikatą dėl ES valstybės pagalbos modernizavimo, o Europos Parlamentas jį patvirtino 2013 m. sausio 17 d. rezoliucijoje dėl valstybės pagalbos modernizavimo. Taigi Komisija turėtų susilaikyti nuo dalyvavimo įgyvendinant priemones, kurios yra susijusios su mažesnėmis įmonėmis ir kurios daro poveikį tik vietos lygmeniu, ypač kai pagrindinis tų priemonių tikslas – įgyvendinti socialinius tikslus, kurie neiškreiptų vidaus rinkos. Todėl Komisija turėtų turėti galimybę atsisakyti nagrinėti tokius atvejus ir ypač jai svarstyti pateikiamus skundus, net jei atkaklūs skundų pareiškėjai reaguoja į kiekvieną prašymą pateikti pastabas. Vis dėlto Komisija turėtų atkreipti dėmesį į daugybės skundų pareiškėjų nurodytus atvejus, būti itin atidi ir pasirūpinti, kad nukrypti nuo valstybės pagalbos tikrinimo leidžiančios nuostatos nebūtų taikomos pernelyg dideliam veiksmų skaičiui;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1b) | šiuo metu valstybėse narėse skirtingai suprantama, kaip apibrėžti paslaugas, kai nėra jokio tikro ekonominio intereso ir kai yra manoma, jog nėra rinkos veikiamos pasiūlos arba paklausos. Tokioms paslaugoms valstybės pagalbos taisyklės neturėtų būti taikomos. Dėl šios neaiškios padėties kilo problemų, ypač trečiajame sektoriuje, kuriame ne pelno paslaugų teikėjai bereikalingai praranda pagalbą, kurią valstybė teikia numatydama galimą skundą. Atsižvelgdama į valstybės pagalbos taisyklių modernizavimą, Komisija turėtų paraginti valstybes nares atliekant „rinkos testą“ nustatyti, ar rinkoje tikrai yra konkrečių paslaugų paklausa arba konkrečių paslaugų pasiūla, ir padėti joms tai padaryti. Vertindama konkretaus skundo pagrįstumą, Komisija į šį aspektą taip pat turėtų atsižvelgti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1b)

šiuo metu valstybėse narėse skirtingai suprantama, kaip apibrėžti paslaugas, kai nėra jokio tikro ekonominio intereso ir kai yra manoma, jog nėra rinkos veikiamos pasiūlos arba paklausos. Tokioms paslaugoms valstybės pagalbos taisyklės neturėtų būti taikomos. Dėl šios neaiškios padėties kilo problemų, ypač trečiajame sektoriuje, kuriame ne pelno paslaugų teikėjai bereikalingai praranda pagalbą, kurią valstybė teikia numatydama galimą skundą. Atsižvelgdama į valstybės pagalbos taisyklių modernizavimą, Komisija turėtų paraginti valstybes nares atliekant „rinkos testą“ nustatyti, ar rinkoje tikrai yra konkrečių paslaugų paklausa arba konkrečių paslaugų pasiūla, ir padėti joms tai padaryti. Vertindama konkretaus skundo pagrįstumą, Komisija į šį aspektą taip pat turėtų atsižvelgti;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

1 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1c) | pagal šio reglamento teisinį pagrindą, SESV 109 straipsnį, numatyta tik konsultavimosi su Europos Parlamentu, o ne bendro sprendimo procedūra, kuri dera su kitomis rinkos integracijos ir ekonominio reguliavimo sritimis įsigaliojus Lisabonos sutarčiai. Tokia demokratijos stoka negali būti toleruojama, atsižvelgiant į tai, kad pasiūlymai susiję su Komisijos taikomomis išrinktų nacionalinių ir vietos valdžios institucijų sprendimų ir veiksmų priežiūros priemonėmis, ypač kalbant apie visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, susijusias su pagrindinėmis teisėmis. Tokia stoka turėtų būti pašalinta ateityje keičiant Sutartį. 2012 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikate „Stiprios ir veiksmingos ekonominės ir pinigų sąjungos projektas“ numatoma iki 2014 m. pateikti pasiūlymų dėl Sutarties keitimo. Toks pasiūlymas, inter alia, turėtų apimti konkretų pasiūlymą pakeisti pagal SESV 109 straipsnį, kad tame straipsnyje nurodyti reglamentai būtų priimami laikantis įprastos teisėkūros procedūros; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1c)

pagal šio reglamento teisinį pagrindą, SESV 109 straipsnį, numatyta tik konsultavimosi su Europos Parlamentu, o ne bendro sprendimo procedūra, kuri dera su kitomis rinkos integracijos ir ekonominio reguliavimo sritimis įsigaliojus Lisabonos sutarčiai. Tokia demokratijos stoka negali būti toleruojama, atsižvelgiant į tai, kad pasiūlymai susiję su Komisijos taikomomis išrinktų nacionalinių ir vietos valdžios institucijų sprendimų ir veiksmų priežiūros priemonėmis, ypač kalbant apie visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, susijusias su pagrindinėmis teisėmis. Tokia stoka turėtų būti pašalinta ateityje keičiant Sutartį. 2012 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikate „Stiprios ir veiksmingos ekonominės ir pinigų sąjungos projektas“ numatoma iki 2014 m. pateikti pasiūlymų dėl Sutarties keitimo. Toks pasiūlymas, inter alia, turėtų apimti konkretų pasiūlymą pakeisti pagal SESV 109 straipsnį, kad tame straipsnyje nurodyti reglamentai būtų priimami laikantis įprastos teisėkūros procedūros;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | siekiant įvertinti pagalbos priemonės suderinamumą pradėjus formalaus tyrimo procesą, visų pirma kai ta priemonė yra naujoviška arba techniškai sudėtinga ir turi būti vertinama išsamiai, Komisija turėtų turėti galimybę paprastu prašymu arba sprendimu paprašyti bet kurios įmonės, įmonių asociacijos ar valstybės narės pateikti visą informaciją, būtiną vertinimui atlikti, jei turimos informacijos nepakanka, deramai atsižvelgiant į proporcingumo principą, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) atžvilgiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

siekiant įvertinti pagalbos priemonės suderinamumą pradėjus formalaus tyrimo procesą, visų pirma kai ta priemonė yra naujoviška arba techniškai sudėtinga ir turi būti vertinama išsamiai, Komisija turėtų turėti galimybę paprastu prašymu arba sprendimu paprašyti bet kurios įmonės, įmonių asociacijos ar valstybės narės pateikti visą informaciją, būtiną vertinimui atlikti, jei turimos informacijos nepakanka, deramai atsižvelgiant į proporcingumo principą, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) atžvilgiu;

| (3) | siekiant įvertinti pagalbos priemonės suderinamumą pradėjus formalaus tyrimo procesą, visų pirma kai ta priemonė yra naujoviška arba techniškai sudėtinga ir turi būti vertinama išsamiai, Komisija turėtų turėti galimybę paprastu prašymu arba sprendimu paprašyti bet kurios įmonės, įmonių asociacijos ar valstybės narės pateikti visą informaciją, būtiną vertinimui atlikti, jei turimos informacijos nepakanka, deramai atsižvelgiant į proporcingumo principą, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) atžvilgiu
  . Tokie antimonopolinės teisės aktų vykdymo užtikrinimo įgaliojimai jau egzistuoja, o tai, kad jų nėra valstybės pagalbos teisės aktų vykdymo užtikrinimo atžvilgiu, yra netinkama, nes valstybės pagalba taip pat, kaip ir Sutarties 101 arba 102 straipsnio pažeidimai, gali lemti vidaus rinkos iškraipymus; |
| --- | --- |

(3)

siekiant įvertinti pagalbos priemonės suderinamumą pradėjus formalaus tyrimo procesą, visų pirma kai ta priemonė yra naujoviška arba techniškai sudėtinga ir turi būti vertinama išsamiai, Komisija turėtų turėti galimybę paprastu prašymu arba sprendimu paprašyti bet kurios įmonės, įmonių asociacijos ar valstybės narės pateikti visą informaciją, būtiną vertinimui atlikti, jei turimos informacijos nepakanka, deramai atsižvelgiant į proporcingumo principą, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) atžvilgiu
  . Tokie antimonopolinės teisės aktų vykdymo užtikrinimo įgaliojimai jau egzistuoja, o tai, kad jų nėra valstybės pagalbos teisės aktų vykdymo užtikrinimo atžvilgiu, yra netinkama, nes valstybės pagalba taip pat, kaip ir Sutarties 101 arba 102 straipsnio pažeidimai, gali lemti vidaus rinkos iškraipymus;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | 2013 m. sausio 17 d. rezoliucijoje dėl valstybės pagalbos modernizavimo Europos Parlamentas jau išreiškė savo pritarimą tam, kad Komisija rinktų informaciją tiesiogiai iš rinkos dalyvių, jei jos turimos informacijos nepakanka; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

2013 m. sausio 17 d. rezoliucijoje dėl valstybės pagalbos modernizavimo Europos Parlamentas jau išreiškė savo pritarimą tam, kad Komisija rinktų informaciją tiesiogiai iš rinkos dalyvių, jei jos turimos informacijos nepakanka;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

3 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3b) | siekiant, kad šie nauji tyrimo įgaliojimai būtų proporcingi, Komisija turėtų būti atskaitinga Europos Parlamentui. Komisija turėtų reguliariai informuoti Europos Parlamentą apie vykdomas tyrimo procedūras; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3b)

siekiant, kad šie nauji tyrimo įgaliojimai būtų proporcingi, Komisija turėtų būti atskaitinga Europos Parlamentui. Komisija turėtų reguliariai informuoti Europos Parlamentą apie vykdomas tyrimo procedūras;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | Komisija turėtų turėti galimybę užtikrinti bet kuriai įmonei ar įmonių asociacijai skirto prašymo pateikti informaciją vykdymą skiriant vienkartines ir periodines baudas. Šalių, kurių prašoma pateikti informaciją, teisės turi būti užtikrintos prieš priimant sprendimą skirti vienkartines ar periodines baudas suteikiant joms galimybę pareikšti savo nuomonę. Pagal Sutarties 261 straipsnį Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turėtų turėti neribotą jurisdikciją tokių vienkartinių ir periodinių baudų atžvilgiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

Komisija turėtų turėti galimybę užtikrinti bet kuriai įmonei ar įmonių asociacijai skirto prašymo pateikti informaciją vykdymą skiriant vienkartines ir periodines baudas. Šalių, kurių prašoma pateikti informaciją, teisės turi būti užtikrintos prieš priimant sprendimą skirti vienkartines ar periodines baudas suteikiant joms galimybę pareikšti savo nuomonę. Pagal Sutarties 261 straipsnį Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turėtų turėti neribotą jurisdikciją tokių vienkartinių ir periodinių baudų atžvilgiu;

| (4) | Komisija turėtų turėti galimybę užtikrinti bet kuriai įmonei ar įmonių asociacijai skirto prašymo pateikti informaciją vykdymą skiriant vienkartines ir periodines baudas.
  Nustatydama tokių baudų dydį, Komisija turėtų atskirti subjektus, atsižvelgdama į jų vaidmenį ir jų ryšį su konkrečiu atveju. Šalims, kurias pati Komisija įtraukia prašydama pateikti informaciją, turėtų būti taikomos mažesnės baudos, nes tos trečiosios šalys nėra susijusios su tyrimu taip, kaip tariamas pagalbos gavėjas ir skundą pateikusi šalis. Be to, Komisija turėtų tinkamai atsižvelgti į konkrečias kiekvieno atvejo aplinkybes ir į išlaidas, kurias kiekvienas adresatas patyrė, kad patenkintų prašymą, taip pat į proporcingumo principą, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių atžvilgiu.
  Šalių, kurių prašoma pateikti informaciją, teisės turi būti užtikrintos prieš priimant sprendimą skirti vienkartines ar periodines baudas suteikiant joms galimybę pareikšti savo nuomonę. Pagal Sutarties 261 straipsnį Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turėtų turėti neribotą jurisdikciją tokių vienkartinių ir periodinių baudų atžvilgiu; |
| --- | --- |

(4)

Komisija turėtų turėti galimybę užtikrinti bet kuriai įmonei ar įmonių asociacijai skirto prašymo pateikti informaciją vykdymą skiriant vienkartines ir periodines baudas.
  Nustatydama tokių baudų dydį, Komisija turėtų atskirti subjektus, atsižvelgdama į jų vaidmenį ir jų ryšį su konkrečiu atveju. Šalims, kurias pati Komisija įtraukia prašydama pateikti informaciją, turėtų būti taikomos mažesnės baudos, nes tos trečiosios šalys nėra susijusios su tyrimu taip, kaip tariamas pagalbos gavėjas ir skundą pateikusi šalis. Be to, Komisija turėtų tinkamai atsižvelgti į konkrečias kiekvieno atvejo aplinkybes ir į išlaidas, kurias kiekvienas adresatas patyrė, kad patenkintų prašymą, taip pat į proporcingumo principą, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių atžvilgiu.
  Šalių, kurių prašoma pateikti informaciją, teisės turi būti užtikrintos prieš priimant sprendimą skirti vienkartines ar periodines baudas suteikiant joms galimybę pareikšti savo nuomonę. Pagal Sutarties 261 straipsnį Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turėtų turėti neribotą jurisdikciją tokių vienkartinių ir periodinių baudų atžvilgiu;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | Komisija gali savo iniciatyva tirti iš bet kurio šaltinio gautą informaciją apie neteisėtą pagalbą, kad užtikrintų Sutarties 108 straipsnio, visų pirma įpareigojimo pranešti ir neveikimo išlygos, nustatytų Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje, laikymąsi, ir vertinti pagalbos suderinamumą su vidaus rinka. Todėl skundai yra svarbus informacijos šaltinis siekiant nustatyti Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių pažeidimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

Komisija gali savo iniciatyva tirti iš bet kurio šaltinio gautą informaciją apie neteisėtą pagalbą, kad užtikrintų Sutarties 108 straipsnio, visų pirma įpareigojimo pranešti ir neveikimo išlygos, nustatytų Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje, laikymąsi, ir vertinti pagalbos suderinamumą su vidaus rinka. Todėl skundai yra svarbus informacijos šaltinis siekiant nustatyti Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių pažeidimus;

| (9) | Komisija gali savo iniciatyva tirti iš bet kurio šaltinio gautą informaciją apie neteisėtą pagalbą, kad užtikrintų Sutarties 108 straipsnio, visų pirma įpareigojimo pranešti ir neveikimo išlygos, nustatytų Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje, laikymąsi, ir vertinti pagalbos suderinamumą su vidaus rinka. Todėl skundai yra svarbus informacijos šaltinis siekiant nustatyti Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių pažeidimus
  . Todėl svarbu netaikyti per daug ir pernelyg formalių skundų teikimo apribojimų. Visų pirma, individualūs piliečiai turėtų išlaikyti teisę teikti skundus taikant lengvai prieinamą ir vartotojams patogią procedūrą
  ; |
| --- | --- |

(9)

Komisija gali savo iniciatyva tirti iš bet kurio šaltinio gautą informaciją apie neteisėtą pagalbą, kad užtikrintų Sutarties 108 straipsnio, visų pirma įpareigojimo pranešti ir neveikimo išlygos, nustatytų Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje, laikymąsi, ir vertinti pagalbos suderinamumą su vidaus rinka. Todėl skundai yra svarbus informacijos šaltinis siekiant nustatyti Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių pažeidimus
  . Todėl svarbu netaikyti per daug ir pernelyg formalių skundų teikimo apribojimų. Visų pirma, individualūs piliečiai turėtų išlaikyti teisę teikti skundus taikant lengvai prieinamą ir vartotojams patogią procedūrą
  ;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | valstybės narės turėtų turėti paskatų pranešti apie valstybės pagalbos priemones ir joms neturėtų būti nepagrįstai skiriamos baudos, jei Komisija pernelyg ilgai nagrinėja klausimą dėl valstybės pagalbos, apie kurią pranešta. Todėl, jei per šešis mėnesius nuo pranešimo dienos Komisija nepateikia sprendimo, bet koks būsimas sprendimas dėl tos pagalbos išieškojimo turėtų parodyti, kad pranešimas buvo neišsamus ir kad valstybė narė tinkamai nereagavo į prašymus pateikti informaciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

valstybės narės turėtų turėti paskatų pranešti apie valstybės pagalbos priemones ir joms neturėtų būti nepagrįstai skiriamos baudos, jei Komisija pernelyg ilgai nagrinėja klausimą dėl valstybės pagalbos, apie kurią pranešta. Todėl, jei per šešis mėnesius nuo pranešimo dienos Komisija nepateikia sprendimo, bet koks būsimas sprendimas dėl tos pagalbos išieškojimo turėtų parodyti, kad pranešimas buvo neišsamus ir kad valstybė narė tinkamai nereagavo į prašymus pateikti informaciją;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | skundo pateikėjai turėtų privalėti įrodyti, kad jie yra suinteresuotosios šalys, kaip apibrėžta SESV 108 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio h punkte.
  Jie
  taip pat turėtų privalėti tam tikrą informaciją pateikti
  tokia
  forma, kurią Komisija turėtų būti įgaliota nustatyti įgyvendinimo nuostatoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

skundo pateikėjai turėtų privalėti įrodyti, kad jie yra suinteresuotosios šalys, kaip apibrėžta SESV 108 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio h punkte.
  Jie
  taip pat turėtų privalėti tam tikrą informaciją pateikti
  tokia
  forma, kurią Komisija turėtų būti įgaliota nustatyti įgyvendinimo nuostatoje;

| (11) | skundo pateikėjai turėtų privalėti įrodyti, kad jie yra suinteresuotosios šalys, kaip apibrėžta SESV 108 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio h punkte.
  Vis dėlto nereikėtų pernelyg siaurai aiškinti sąvokos „suinteresuotoji šalis“. Visi skundų pateikėjai
  taip pat turėtų privalėti tam tikrą
  būtiniausią
  informaciją pateikti
  lengvai prieinama ir vartotojui patogia
  forma, kurią Komisija turėtų būti įgaliota nustatyti įgyvendinimo nuostatoje
  . Jei skundo pateikėjai nepateikia pastabų arba informacijos, įrodančios, kad pagalba yra neteisėta arba netinkamai taikoma ir gali iškreipti vidaus rinką, Komisija turėtų turėti galimybę laikyti skundą atsiimtu
  ; |
| --- | --- |

(11)

skundo pateikėjai turėtų privalėti įrodyti, kad jie yra suinteresuotosios šalys, kaip apibrėžta SESV 108 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio h punkte.
  Vis dėlto nereikėtų pernelyg siaurai aiškinti sąvokos „suinteresuotoji šalis“. Visi skundų pateikėjai
  taip pat turėtų privalėti tam tikrą
  būtiniausią
  informaciją pateikti
  lengvai prieinama ir vartotojui patogia
  forma, kurią Komisija turėtų būti įgaliota nustatyti įgyvendinimo nuostatoje
  . Jei skundo pateikėjai nepateikia pastabų arba informacijos, įrodančios, kad pagalba yra neteisėta arba netinkamai taikoma ir gali iškreipti vidaus rinką, Komisija turėtų turėti galimybę laikyti skundą atsiimtu
  ;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | Komisija turėtų svarstyti galimybę nagrinėti trečiosios šalies skundą, jei esama pakankamai įrodymų, iš kurių matyti, kad iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

Komisija turėtų svarstyti galimybę nagrinėti trečiosios šalies skundą, jei esama pakankamai įrodymų, iš kurių matyti, kad iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | siekiant užtikrinti, kad panašias problemas visoje vidaus rinkoje Komisija spręstų nuosekliai, tikslinga papildyti esamus Komisijos įgaliojimus nustatant konkretų teisinį pagrindą ekonomikos sektorių arba tam tikrų pagalbos priemonių keliose valstybėse narėse tyrimams pradėti. Laikantis proporcingumo principo, sektorių tyrimai turėtų būti pagrįsti išankstine viešos informacijos analize, iš kurios paaiškėja, kad konkrečiame sektoriuje arba taikant konkrečią pagalbos priemonę keliose valstybėse narėse kyla valstybės pagalbos problemų, pavyzdžiui, kad konkrečiame sektoriuje arba pagal konkrečią pagalbos priemonę taikomos pagalbos priemonės keliose valstybėse narėse yra nesuderinamos arba nebesuderinamos su vidaus rinka. Tokie tyrimai padėtų Komisijai veiksmingai ir skaidriai spręsti horizontaliąsias valstybės pagalbos problemas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

siekiant užtikrinti, kad panašias problemas visoje vidaus rinkoje Komisija spręstų nuosekliai, tikslinga papildyti esamus Komisijos įgaliojimus nustatant konkretų teisinį pagrindą ekonomikos sektorių arba tam tikrų pagalbos priemonių keliose valstybėse narėse tyrimams pradėti. Laikantis proporcingumo principo, sektorių tyrimai turėtų būti pagrįsti išankstine viešos informacijos analize, iš kurios paaiškėja, kad konkrečiame sektoriuje arba taikant konkrečią pagalbos priemonę keliose valstybėse narėse kyla valstybės pagalbos problemų, pavyzdžiui, kad konkrečiame sektoriuje arba pagal konkrečią pagalbos priemonę taikomos pagalbos priemonės keliose valstybėse narėse yra nesuderinamos arba nebesuderinamos su vidaus rinka. Tokie tyrimai padėtų Komisijai veiksmingai ir skaidriai spręsti horizontaliąsias valstybės pagalbos problemas;

| (13) | siekiant užtikrinti, kad panašias problemas visoje vidaus rinkoje Komisija spręstų nuosekliai, tikslinga papildyti esamus Komisijos įgaliojimus nustatant konkretų teisinį pagrindą ekonomikos sektorių arba tam tikrų pagalbos priemonių keliose valstybėse narėse tyrimams pradėti. Laikantis proporcingumo principo, sektorių tyrimai turėtų būti pagrįsti išankstine viešos informacijos analize, iš kurios paaiškėja, kad konkrečiame sektoriuje arba taikant konkrečią pagalbos priemonę keliose valstybėse narėse kyla valstybės pagalbos problemų, pavyzdžiui, kad konkrečiame sektoriuje arba pagal konkrečią pagalbos priemonę taikomos pagalbos priemonės keliose valstybėse narėse yra nesuderinamos arba nebesuderinamos su vidaus rinka.
  Atsižvelgiant į tai, kad Europos Parlamento nariai, palaikydami tiesioginius ryšius su savo rinkėjais, taip pat gali būti įspėti apie galimus nukrypimus nuo valstybės pagalbos praktikos konkrečiame sektoriuje, Europos Parlamentui taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai prašyti Komisiją ištirti padėtį šiame sektoriuje. Šiais atvejais, siekdama informuoti Europos Parlamentą apie tyrimus, Komisija siunčia jam tarpines ataskaitas, kuriose išsamiai informuoja apie tų tyrimų pažangą.
  Tokie tyrimai padėtų Komisijai veiksmingai ir skaidriai spręsti horizontaliąsias valstybės pagalbos problemas; |
| --- | --- |

(13)

siekiant užtikrinti, kad panašias problemas visoje vidaus rinkoje Komisija spręstų nuosekliai, tikslinga papildyti esamus Komisijos įgaliojimus nustatant konkretų teisinį pagrindą ekonomikos sektorių arba tam tikrų pagalbos priemonių keliose valstybėse narėse tyrimams pradėti. Laikantis proporcingumo principo, sektorių tyrimai turėtų būti pagrįsti išankstine viešos informacijos analize, iš kurios paaiškėja, kad konkrečiame sektoriuje arba taikant konkrečią pagalbos priemonę keliose valstybėse narėse kyla valstybės pagalbos problemų, pavyzdžiui, kad konkrečiame sektoriuje arba pagal konkrečią pagalbos priemonę taikomos pagalbos priemonės keliose valstybėse narėse yra nesuderinamos arba nebesuderinamos su vidaus rinka.
  Atsižvelgiant į tai, kad Europos Parlamento nariai, palaikydami tiesioginius ryšius su savo rinkėjais, taip pat gali būti įspėti apie galimus nukrypimus nuo valstybės pagalbos praktikos konkrečiame sektoriuje, Europos Parlamentui taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai prašyti Komisiją ištirti padėtį šiame sektoriuje. Šiais atvejais, siekdama informuoti Europos Parlamentą apie tyrimus, Komisija siunčia jam tarpines ataskaitas, kuriose išsamiai informuoja apie tų tyrimų pažangą.
  Tokie tyrimai padėtų Komisijai veiksmingai ir skaidriai spręsti horizontaliąsias valstybės pagalbos problemas;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | siekiant, kad valstybės pagalbos taisyklės būtų taikomos nuosekliai, turi būti nustatyta valstybių narių teismų ir Komisijos bendradarbiavimo tvarka. Toks bendradarbiavimas yra svarbus visiems valstybių narių teismams, kurie įvairiomis aplinkybėmis taiko Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ir 108 straipsnį. Visų pirma, nacionaliniai teismai turėtų turėti galimybę prašyti Komisijos informacijos ar nuomonės valstybės pagalbos teisės taikymo klausimais. Komisija taip pat turėtų turėti galimybę pateikti rašytines ar žodines pastabas teismams, kurių prašoma taikyti Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ar 108 straipsnį. Šios pastabos turėtų būti teikiamos remiantis nacionalinėmis procedūrinėmis taisyklėmis ir praktika, be kita ko, susijusia su šalių teisių užtikrinimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

siekiant, kad valstybės pagalbos taisyklės būtų taikomos nuosekliai, turi būti nustatyta valstybių narių teismų ir Komisijos bendradarbiavimo tvarka. Toks bendradarbiavimas yra svarbus visiems valstybių narių teismams, kurie įvairiomis aplinkybėmis taiko Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ir 108 straipsnį. Visų pirma, nacionaliniai teismai turėtų turėti galimybę prašyti Komisijos informacijos ar nuomonės valstybės pagalbos teisės taikymo klausimais. Komisija taip pat turėtų turėti galimybę pateikti rašytines ar žodines pastabas teismams, kurių prašoma taikyti Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ar 108 straipsnį. Šios pastabos turėtų būti teikiamos remiantis nacionalinėmis procedūrinėmis taisyklėmis ir praktika, be kita ko, susijusia su šalių teisių užtikrinimu;

| (14) | siekiant, kad valstybės pagalbos taisyklės būtų taikomos nuosekliai, turi būti nustatyta valstybių narių teismų ir Komisijos bendradarbiavimo tvarka. Toks bendradarbiavimas yra svarbus visiems valstybių narių teismams, kurie įvairiomis aplinkybėmis taiko Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ir 108 straipsnį. Visų pirma, nacionaliniai teismai turėtų turėti galimybę prašyti Komisijos informacijos ar nuomonės valstybės pagalbos teisės taikymo klausimais. Komisija taip pat turėtų turėti galimybę pateikti rašytines ar žodines pastabas teismams, kurių prašoma taikyti Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ar 108 straipsnį. Šios
  neįpareigojančios
  pastabos turėtų būti teikiamos remiantis nacionalinėmis procedūrinėmis taisyklėmis ir praktika, be kita ko, susijusia su šalių teisių užtikrinimu; |
| --- | --- |

(14)

siekiant, kad valstybės pagalbos taisyklės būtų taikomos nuosekliai, turi būti nustatyta valstybių narių teismų ir Komisijos bendradarbiavimo tvarka. Toks bendradarbiavimas yra svarbus visiems valstybių narių teismams, kurie įvairiomis aplinkybėmis taiko Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ir 108 straipsnį. Visų pirma, nacionaliniai teismai turėtų turėti galimybę prašyti Komisijos informacijos ar nuomonės valstybės pagalbos teisės taikymo klausimais. Komisija taip pat turėtų turėti galimybę pateikti rašytines ar žodines pastabas teismams, kurių prašoma taikyti Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ar 108 straipsnį. Šios
  neįpareigojančios
  pastabos turėtų būti teikiamos remiantis nacionalinėmis procedūrinėmis taisyklėmis ir praktika, be kita ko, susijusia su šalių teisių užtikrinimu;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 659/1999

6 a straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Pradėjusi 6 straipsnyje nustatytą formalaus tyrimo procesą, Komisija gali, jei mano, kad reikia, paprašyti įmonės, įmonių asociacijos ar kitos valstybės narės pateikti visą informaciją, būtiną, kad ji galėtų įvertinti nagrinėjamą priemonę, jei turimos informacijos nepakanka. | 1.   Pradėjusi 6 straipsnyje nustatytą formalaus tyrimo procesą, Komisija gali, jei mano, kad tai yra reikalinga

  ir proporcinga
  , paprašyti įmonės, įmonių asociacijos ar kitos valstybės narės pateikti visą informaciją, būtiną, kad ji galėtų įvertinti nagrinėjamą priemonę, jei turimos informacijos nepakanka. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Pradėjusi 6 straipsnyje nustatytą formalaus tyrimo procesą, Komisija gali, jei mano, kad reikia, paprašyti įmonės, įmonių asociacijos ar kitos valstybės narės pateikti visą informaciją, būtiną, kad ji galėtų įvertinti nagrinėjamą priemonę, jei turimos informacijos nepakanka.

1.   Pradėjusi 6 straipsnyje nustatytą formalaus tyrimo procesą, Komisija gali, jei mano, kad tai yra reikalinga

  ir proporcinga
  , paprašyti įmonės, įmonių asociacijos ar kitos valstybės narės pateikti visą informaciją, būtiną, kad ji galėtų įvertinti nagrinėjamą priemonę, jei turimos informacijos nepakanka.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 659/1999

6 a straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Komisija
  informuoja

  atitinkamas valstybes nares

  apie
  prašymų pateikti informaciją, siunčiamų pagal 1–4 dalis,
  turinį
  . | 5.   
  Siųsdama prašymus
  Komisija
  kartu pateikia

  atitinkamoms valstybėms narėms prašymų pateikti informaciją, siunčiamų pagal 1–4 dalis,
  kopijas
  . |
| | Per vieną mėnesį nuo gavimo dienos Komisija taip pat pateikia atitinkamoms valstybėms narėms visų pagal prašymą pateikti informaciją gautų dokumentų kopijas, jeigu ši informacija neapima konfidencialios informacijos, kuri negali būti apibendrinta arba kitaip pritaikyta siekiant apsaugoti informatoriaus tapatybę. Komisija suteikia atitinkamoms valstybėms narėms galimybę pateikti pastabas dėl tų dokumentų per vieną mėnesį nuo jų gavimo datos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5.   Komisija
  informuoja

  atitinkamas valstybes nares

  apie
  prašymų pateikti informaciją, siunčiamų pagal 1–4 dalis,
  turinį
  .

5.   
  Siųsdama prašymus
  Komisija
  kartu pateikia

  atitinkamoms valstybėms narėms prašymų pateikti informaciją, siunčiamų pagal 1–4 dalis,
  kopijas
  .

Per vieną mėnesį nuo gavimo dienos Komisija taip pat pateikia atitinkamoms valstybėms narėms visų pagal prašymą pateikti informaciją gautų dokumentų kopijas, jeigu ši informacija neapima konfidencialios informacijos, kuri negali būti apibendrinta arba kitaip pritaikyta siekiant apsaugoti informatoriaus tapatybę. Komisija suteikia atitinkamoms valstybėms narėms galimybę pateikti pastabas dėl tų dokumentų per vieną mėnesį nuo jų gavimo datos.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 659/1999

6 b straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | atsakydamos į prašymą, pateiktą pagal 6a straipsnio 3 dalį, pateikia neteisingą arba klaidinančią informaciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

atsakydamos į prašymą, pateiktą pagal 6a straipsnio 3 dalį, pateikia neteisingą arba klaidinančią informaciją;

| a) | atsakydamos į prašymą, pateiktą pagal 6a straipsnio 3 dalį, pateikia neteisingą
  , neišsamią
  arba klaidinančią informaciją
  arba tyčia nepateikia atitinkamos informacijos
  ; |
| --- | --- |

a)

atsakydamos į prašymą, pateiktą pagal 6a straipsnio 3 dalį, pateikia neteisingą
  , neišsamią
  arba klaidinančią informaciją
  arba tyčia nepateikia atitinkamos informacijos
  ;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 659/1999

6 b straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | vykdydamos sprendimą, priimtą pagal 6a straipsnio 4 dalį, pateikia neteisingą, neišsamią ar klaidinančią informaciją arba nepateikia informacijos per nustatytą terminą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

vykdydamos sprendimą, priimtą pagal 6a straipsnio 4 dalį, pateikia neteisingą, neišsamią ar klaidinančią informaciją arba nepateikia informacijos per nustatytą terminą.

| b) | vykdydamos sprendimą, priimtą pagal 6a straipsnio 4 dalį, pateikia neteisingą, neišsamią ar klaidinančią informaciją arba nepateikia informacijos per nustatytą terminą
  , arba tyčia nepateikia atitinkamos informacijos
  . |
| --- | --- |

b)

vykdydamos sprendimą, priimtą pagal 6a straipsnio 4 dalį, pateikia neteisingą, neišsamią ar klaidinančią informaciją arba nepateikia informacijos per nustatytą terminą
  , arba tyčia nepateikia atitinkamos informacijos
  .

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 659/1999

6 b straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Nustatant vienkartinės ar periodinės baudos dydį atsižvelgiama į pažeidimo pobūdį, sunkumą ir trukmę. | 3.   Nustatant vienkartinės ar periodinės baudos dydį atsižvelgiama į: |
| | a) | pažeidimo pobūdį, sunkumą ir trukmę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Nustatant vienkartinės ar periodinės baudos dydį atsižvelgiama į pažeidimo pobūdį, sunkumą ir trukmę.

3.   Nustatant vienkartinės ar periodinės baudos dydį atsižvelgiama į:

a)

pažeidimo pobūdį, sunkumą ir trukmę;

| b) | tai, ar įmonė arba įmonių asociacija gali būti laikoma tyrime suinteresuotąja šalimi arba trečiąja šalimi; |
| --- | --- |

b)

tai, ar įmonė arba įmonių asociacija gali būti laikoma tyrime suinteresuotąja šalimi arba trečiąja šalimi;

| c) | proporcingumo principą, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių atžvilgiu
  . |
| --- | --- |

c)

proporcingumo principą, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių atžvilgiu
  .

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 4 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 659/1999

10 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija nedelsdama išnagrinėja bet kurios suinteresuotosios šalies skundą, pateiktą pagal 20 straipsnio 2 dalį. | Komisija nedelsdama išnagrinėja bet kurios suinteresuotosios šalies skundą, pateiktą pagal 20 straipsnio 2 dalį.
  Komisija svarsto galimybę nagrinėti trečiosios šalies pateiktą skundą, kai yra pakankamai įrodymų, iš kurių matyti, kad dėl tariamai neteisėtos pagalbos ar tariamai netinkamo jos naudojimo iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija nedelsdama išnagrinėja bet kurios suinteresuotosios šalies skundą, pateiktą pagal 20 straipsnio 2 dalį.

Komisija nedelsdama išnagrinėja bet kurios suinteresuotosios šalies skundą, pateiktą pagal 20 straipsnio 2 dalį.
  Komisija svarsto galimybę nagrinėti trečiosios šalies pateiktą skundą, kai yra pakankamai įrodymų, iš kurių matyti, kad dėl tariamai neteisėtos pagalbos ar tariamai netinkamo jos naudojimo iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 4 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 659/1999

14 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  14 straipsnyje įterpiama ši dalis: |
| | „1a.
     
  Kai apie neteisėtą pagalbą Komisijai buvo pranešta anksčiau ir ji buvo suteikta nuo pranešimo dienos praėjus daugiau nei šešiems mėnesiams, tuo metu nesant pagal 4 dalį Komisijos priimto sprendimo, Komisija pagal šio straipsnio 1 dalį priimtame sprendime nurodo, kad pranešimas buvo neišsamus ir kad valstybė narė laiku nepateikė visos Komisijos prašytos būtinos informacijos.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)
     
  14 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„1a.
     
  Kai apie neteisėtą pagalbą Komisijai buvo pranešta anksčiau ir ji buvo suteikta nuo pranešimo dienos praėjus daugiau nei šešiems mėnesiams, tuo metu nesant pagal 4 dalį Komisijos priimto sprendimo, Komisija pagal šio straipsnio 1 dalį priimtame sprendime nurodo, kad pranešimas buvo neišsamus ir kad valstybė narė laiku nepateikė visos Komisijos prašytos būtinos informacijos.“

Pakeitimas 22

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 9 punktas

1 straipsnio 9 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 659/1999

20 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Bet kuri suinteresuotoji šalis gali pateikti skundą, kad praneštų Komisijai apie bet kokią įtariamą neteisėtą pagalbą ir bet kokį įtariamą netinkamą pagalbos taikymą. Tuo tikslu suinteresuotoji šalis deramai užpildo formą, kurią Komisija turėtų būti įgaliota nustatyti įgyvendinimo nuostatoje, ir pateikia visą joje nurodytą būtiną informaciją. | 2.   Bet kuri suinteresuotoji šalis gali pateikti skundą, kad praneštų Komisijai apie bet kokią įtariamą neteisėtą pagalbą ir bet kokį įtariamą netinkamą pagalbos taikymą. Tuo tikslu suinteresuotoji šalis deramai užpildo formą, kurią Komisija turėtų būti įgaliota nustatyti įgyvendinimo nuostatoje, ir pateikia visą joje nurodytą būtiną informaciją.
  Komisija svarsto galimybę atlikti tyrimą, kai trečioji šalis pateikia pakankamai įrodymų dėl tariamai neteisėtos pagalbos ar tariamai netinkamo jos naudojimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Bet kuri suinteresuotoji šalis gali pateikti skundą, kad praneštų Komisijai apie bet kokią įtariamą neteisėtą pagalbą ir bet kokį įtariamą netinkamą pagalbos taikymą. Tuo tikslu suinteresuotoji šalis deramai užpildo formą, kurią Komisija turėtų būti įgaliota nustatyti įgyvendinimo nuostatoje, ir pateikia visą joje nurodytą būtiną informaciją.

2.   Bet kuri suinteresuotoji šalis gali pateikti skundą, kad praneštų Komisijai apie bet kokią įtariamą neteisėtą pagalbą ir bet kokį įtariamą netinkamą pagalbos taikymą. Tuo tikslu suinteresuotoji šalis deramai užpildo formą, kurią Komisija turėtų būti įgaliota nustatyti įgyvendinimo nuostatoje, ir pateikia visą joje nurodytą būtiną informaciją.
  Komisija svarsto galimybę atlikti tyrimą, kai trečioji šalis pateikia pakankamai įrodymų dėl tariamai neteisėtos pagalbos ar tariamai netinkamo jos naudojimo.

Komisija svarsto galimybę atlikti tyrimą, kai trečioji šalis pateikia pakankamai įrodymų dėl tariamai neteisėtos pagalbos ar tariamai netinkamo jos naudojimo.

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 9 punktas

1 straipsnio 9 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 659/1999

20 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu Komisija mano, kad suinteresuotosios šalies pateiktais faktais ir teisiniais argumentais nesuteiktas pakankamas pagrindas per pirmąjį nagrinėjimą įrodyti neteisėtos pagalbos buvimo arba netinkamo pagalbos taikymo, ji praneša apie tai suinteresuotajai šaliai ir ragina pateikti pastabas per nustatytą laikotarpį, kuris paprastai yra ne ilgesnis kaip vienas mėnuo. Jeigu suinteresuotoji šalis nepareiškia savo nuomonės per nustatytą laikotarpį, skundas laikomas atsiimtu. | Nepaisant 13 straipsnio,
  jeigu Komisija mano, kad suinteresuotosios šalies pateiktais faktais ir teisiniais argumentais nesuteiktas pakankamas pagrindas per pirmąjį nagrinėjimą įrodyti neteisėtos pagalbos buvimo arba netinkamo pagalbos taikymo
  ir galimybių iškreipti konkurenciją vidaus rinkoje buvimo
  , ji praneša apie tai suinteresuotajai šaliai ir ragina pateikti pastabas
  . Tos pastabos pateikiamos
  per nustatytą laikotarpį, kuris paprastai yra ne ilgesnis kaip vienas mėnuo
  , išskyrus atvejus, kai tai yra pateisinama remiantis proporcingumu ir įrodymams būtinos informacijos kiekiu ar sudėtingumu
  . Jeigu suinteresuotoji šalis nepareiškia savo nuomonės per nustatytą laikotarpį
  arba nepateikia papildomos informacijos
  ,
  kuri įrodytų neteisėtos pagalbos buvimą arba netinkamą pagalbos taikymą dėl kurios būtų iškreipiama konkurencija vidaus rinkoje,
  skundas laikomas atsiimtu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu Komisija mano, kad suinteresuotosios šalies pateiktais faktais ir teisiniais argumentais nesuteiktas pakankamas pagrindas per pirmąjį nagrinėjimą įrodyti neteisėtos pagalbos buvimo arba netinkamo pagalbos taikymo, ji praneša apie tai suinteresuotajai šaliai ir ragina pateikti pastabas per nustatytą laikotarpį, kuris paprastai yra ne ilgesnis kaip vienas mėnuo. Jeigu suinteresuotoji šalis nepareiškia savo nuomonės per nustatytą laikotarpį, skundas laikomas atsiimtu.

Nepaisant 13 straipsnio,
  jeigu Komisija mano, kad suinteresuotosios šalies pateiktais faktais ir teisiniais argumentais nesuteiktas pakankamas pagrindas per pirmąjį nagrinėjimą įrodyti neteisėtos pagalbos buvimo arba netinkamo pagalbos taikymo
  ir galimybių iškreipti konkurenciją vidaus rinkoje buvimo
  , ji praneša apie tai suinteresuotajai šaliai ir ragina pateikti pastabas
  . Tos pastabos pateikiamos
  per nustatytą laikotarpį, kuris paprastai yra ne ilgesnis kaip vienas mėnuo
  , išskyrus atvejus, kai tai yra pateisinama remiantis proporcingumu ir įrodymams būtinos informacijos kiekiu ar sudėtingumu
  . Jeigu suinteresuotoji šalis nepareiškia savo nuomonės per nustatytą laikotarpį
  arba nepateikia papildomos informacijos
  ,
  kuri įrodytų neteisėtos pagalbos buvimą arba netinkamą pagalbos taikymą dėl kurios būtų iškreipiama konkurencija vidaus rinkoje,
  skundas laikomas atsiimtu.

Nepaisant 13 straipsnio,

ir galimybių iškreipti konkurenciją vidaus rinkoje buvimo

. Tos pastabos pateikiamos

, išskyrus atvejus, kai tai yra pateisinama remiantis proporcingumu ir įrodymams būtinos informacijos kiekiu ar sudėtingumu

arba nepateikia papildomos informacijos

kuri įrodytų neteisėtos pagalbos buvimą arba netinkamą pagalbos taikymą dėl kurios būtų iškreipiama konkurencija vidaus rinkoje,

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 10 punktas

1 straipsnio 10 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 659/1999

20 a straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Jei iš turimos informacijos paaiškėja, kad konkrečiame sektoriuje arba pagal konkrečią pagalbos priemonę taikomos valstybės pagalbos priemonės gali apriboti arba iškraipyti konkurenciją vidaus rinkoje keliose valstybėse narėse arba kad konkrečiame sektoriuje arba pagal konkrečią pagalbos priemonę taikomos pagalbos priemonės keliose valstybėse narėse yra nesuderinamos arba nebesuderinamos su vidaus rinka, Komisija gali atlikti atitinkamo ekonomikos sektoriaus arba atitinkamos pagalbos priemonės taikymo tyrimą skirtingose valstybėse narėse. Atlikdama tokį tyrimą, Komisija gali paprašyti atitinkamų valstybių narių, įmonių arba įmonių asociacijų pateikti informaciją, būtiną Sutarties 107 ir 108 straipsniams taikyti, deramai atsižvelgdama į proporcingumo principą. | 1.   Jei iš
  Komisijos
  turimos informacijos paaiškėja, kad konkrečiame sektoriuje arba pagal konkrečią pagalbos priemonę taikomos valstybės pagalbos priemonės gali apriboti arba iškraipyti konkurenciją vidaus rinkoje keliose valstybėse narėse arba kad konkrečiame sektoriuje arba pagal konkrečią pagalbos priemonę taikomos pagalbos priemonės keliose valstybėse narėse yra nesuderinamos arba nebesuderinamos su vidaus rinka,
  arba Europos Parlamentui remiantis panašia informacija pateikus prašymą,
  Komisija gali atlikti atitinkamo ekonomikos sektoriaus arba atitinkamos pagalbos priemonės taikymo tyrimą skirtingose valstybėse narėse. Atlikdama tokį tyrimą, Komisija gali paprašyti atitinkamų valstybių narių, įmonių arba įmonių asociacijų pateikti informaciją, būtiną Sutarties 107 ir 108 straipsniams taikyti, deramai atsižvelgdama į proporcingumo principą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Jei iš turimos informacijos paaiškėja, kad konkrečiame sektoriuje arba pagal konkrečią pagalbos priemonę taikomos valstybės pagalbos priemonės gali apriboti arba iškraipyti konkurenciją vidaus rinkoje keliose valstybėse narėse arba kad konkrečiame sektoriuje arba pagal konkrečią pagalbos priemonę taikomos pagalbos priemonės keliose valstybėse narėse yra nesuderinamos arba nebesuderinamos su vidaus rinka, Komisija gali atlikti atitinkamo ekonomikos sektoriaus arba atitinkamos pagalbos priemonės taikymo tyrimą skirtingose valstybėse narėse. Atlikdama tokį tyrimą, Komisija gali paprašyti atitinkamų valstybių narių, įmonių arba įmonių asociacijų pateikti informaciją, būtiną Sutarties 107 ir 108 straipsniams taikyti, deramai atsižvelgdama į proporcingumo principą.

1.   Jei iš
  Komisijos
  turimos informacijos paaiškėja, kad konkrečiame sektoriuje arba pagal konkrečią pagalbos priemonę taikomos valstybės pagalbos priemonės gali apriboti arba iškraipyti konkurenciją vidaus rinkoje keliose valstybėse narėse arba kad konkrečiame sektoriuje arba pagal konkrečią pagalbos priemonę taikomos pagalbos priemonės keliose valstybėse narėse yra nesuderinamos arba nebesuderinamos su vidaus rinka,
  arba Europos Parlamentui remiantis panašia informacija pateikus prašymą,
  Komisija gali atlikti atitinkamo ekonomikos sektoriaus arba atitinkamos pagalbos priemonės taikymo tyrimą skirtingose valstybėse narėse. Atlikdama tokį tyrimą, Komisija gali paprašyti atitinkamų valstybių narių, įmonių arba įmonių asociacijų pateikti informaciją, būtiną Sutarties 107 ir 108 straipsniams taikyti, deramai atsižvelgdama į proporcingumo principą.

Komisijos

arba Europos Parlamentui remiantis panašia informacija pateikus prašymą,

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 10 punktas

1 straipsnio 10 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 659/1999

20 a straipsnio 1 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija
  gali paskelbti
  ataskaitą apie konkretaus ekonomikos sektoriaus arba konkrečių pagalbos priemonių skirtingose valstybėse narėse tyrimo rezultatus ir
  paprašyti
  valstybių narių ir bet kurių atitinkamų įmonių ar įmonių asociacijų pateikti pastabas. | Komisija
  paskelbia
  ataskaitą apie konkretaus ekonomikos sektoriaus arba konkrečių pagalbos priemonių skirtingose valstybėse narėse tyrimo rezultatus
  savo svetainėje
  ir
  paprašo
  valstybių narių ir bet kurių atitinkamų įmonių ar įmonių asociacijų pateikti pastabas.
  Kai atlikti tyrimą prašo Europos Parlamentas, Komisija pateikia tarpinę ataskaitą Europos Parlamentui. Skelbdama savo ataskaitas, Komisija laikosi profesinės paslapties taisyklių pagal Sutarties 339 straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija
  gali paskelbti
  ataskaitą apie konkretaus ekonomikos sektoriaus arba konkrečių pagalbos priemonių skirtingose valstybėse narėse tyrimo rezultatus ir
  paprašyti
  valstybių narių ir bet kurių atitinkamų įmonių ar įmonių asociacijų pateikti pastabas.

gali paskelbti

paprašyti

Komisija
  paskelbia
  ataskaitą apie konkretaus ekonomikos sektoriaus arba konkrečių pagalbos priemonių skirtingose valstybėse narėse tyrimo rezultatus
  savo svetainėje
  ir
  paprašo
  valstybių narių ir bet kurių atitinkamų įmonių ar įmonių asociacijų pateikti pastabas.
  Kai atlikti tyrimą prašo Europos Parlamentas, Komisija pateikia tarpinę ataskaitą Europos Parlamentui. Skelbdama savo ataskaitas, Komisija laikosi profesinės paslapties taisyklių pagal Sutarties 339 straipsnį;

paskelbia

savo svetainėje

paprašo

Kai atlikti tyrimą prašo Europos Parlamentas, Komisija pateikia tarpinę ataskaitą Europos Parlamentui. Skelbdama savo ataskaitas, Komisija laikosi profesinės paslapties taisyklių pagal Sutarties 339 straipsnį;

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 11 punktas

1 straipsnio 11 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 659/1999

23 a straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Kad Sutarties 107 straipsnio 1 dalis ir 108 straipsnis būtų taikomi nuosekliai, prireikus Komisija gali savo iniciatyva raštu pateikti pastabas valstybių narių teismams. Atitinkamam teismui leidus, pastabas ji gali pateikti ir žodžiu. | 2.   Kad Sutarties 107 straipsnio 1 dalis ir 108 straipsnis būtų taikomi nuosekliai, prireikus Komisija gali savo iniciatyva raštu pateikti pastabas valstybių narių teismams. Atitinkamam teismui leidus, pastabas ji gali pateikti ir žodžiu.
  Komisijos pastabos, pateikiamos valstybių narių teismams, yra neįpareigojančios. Pagal šią nuostatą Komisija gali veikti tik siekdama ginti Sąjungos viešąjį interesą (kaip amicus curiae), o ne remti kurią nors šalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Kad Sutarties 107 straipsnio 1 dalis ir 108 straipsnis būtų taikomi nuosekliai, prireikus Komisija gali savo iniciatyva raštu pateikti pastabas valstybių narių teismams. Atitinkamam teismui leidus, pastabas ji gali pateikti ir žodžiu.

2.   Kad Sutarties 107 straipsnio 1 dalis ir 108 straipsnis būtų taikomi nuosekliai, prireikus Komisija gali savo iniciatyva raštu pateikti pastabas valstybių narių teismams. Atitinkamam teismui leidus, pastabas ji gali pateikti ir žodžiu.
  Komisijos pastabos, pateikiamos valstybių narių teismams, yra neįpareigojančios. Pagal šią nuostatą Komisija gali veikti tik siekdama ginti Sąjungos viešąjį interesą (kaip amicus curiae), o ne remti kurią nors šalį.

Komisijos pastabos, pateikiamos valstybių narių teismams, yra neįpareigojančios. Pagal šią nuostatą Komisija gali veikti tik siekdama ginti Sąjungos viešąjį interesą (kaip amicus curiae), o ne remti kurią nors šalį.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0026.

1

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/186 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/186

---

P7_TA(2013)0294

Uosto valstybės kontrolė ***I

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 075/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0129), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0129),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 100 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0081/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 100 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0081/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 17 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 17 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A7-0394/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A7-0394/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 299, 2012 10 4, p. 153.

---

P7_TC1-COD(2012)0062

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. liepos 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2013/38/ES.)

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/187 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/187

---

P7_TA(2013)0295

Transporto priemonių registracijos dokumentai ***I

2013 m. liepos 2 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 1999/37/EB dėl transporto priemonių registracijos dokumentų (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 075/32)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | turėtų būti numatyta galimybė panaikinti transporto priemonės registraciją, jei inter alia transporto priemonė yra perregistruojama kitoje valstybėje narėje arba išardoma ir atiduodama į metalo laužą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

turėtų būti numatyta galimybė panaikinti transporto priemonės registraciją, jei inter alia transporto priemonė yra perregistruojama kitoje valstybėje narėje arba išardoma ir atiduodama į metalo laužą;

| (3) | turėtų būti numatyta galimybė panaikinti transporto priemonės registraciją
  valstybėje narėje, kurioje ji yra registruota
  , jei, inter alia, transporto priemonė yra perregistruojama kitoje valstybėje narėje arba išardoma ir atiduodama į metalo laužą; |
| --- | --- |

(3)

turėtų būti numatyta galimybė panaikinti transporto priemonės registraciją
  valstybėje narėje, kurioje ji yra registruota
  , jei, inter alia, transporto priemonė yra perregistruojama kitoje valstybėje narėje arba išardoma ir atiduodama į metalo laužą;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | siekiant sumažinti administracinę naštą ir palengvinti valstybių narių keitimąsi informacija, su transporto priemonėmis susijusi informacija turėtų būti laikoma nacionaliniuose registruose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

siekiant sumažinti administracinę naštą ir palengvinti valstybių narių keitimąsi informacija, su transporto priemonėmis susijusi informacija turėtų būti laikoma nacionaliniuose registruose;

| (4) | siekiant sumažinti administracinę naštą ir palengvinti valstybių narių keitimąsi informacija, su transporto priemonėmis susijusi informacija turėtų būti laikoma nacionaliniuose
  elektroniniuose
  registruose; |
| --- | --- |

(4)

siekiant sumažinti administracinę naštą ir palengvinti valstybių narių keitimąsi informacija, su transporto priemonėmis susijusi informacija turėtų būti laikoma nacionaliniuose
  elektroniniuose
  registruose;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | kadangi, siekiant palengvinti tuos patikrinimus ir, visų pirma, užkirsti kelią sukčiavimui ir vogtų transporto priemonių nelegaliai prekybai, taip pat patikrinti, ar galioja techninės apžiūros pažyma, tikslinga valstybėms narėms glaudžiai bendradarbiauti ir efektyviai keistis informacija, t. y. naudoti nacionalines elektronines duomenų bazes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

kadangi, siekiant palengvinti tuos patikrinimus ir, visų pirma, užkirsti kelią sukčiavimui ir vogtų transporto priemonių nelegaliai prekybai, taip pat patikrinti, ar galioja techninės apžiūros pažyma, tikslinga valstybėms narėms glaudžiai bendradarbiauti ir efektyviai keistis informacija, t. y. naudoti nacionalines elektronines duomenų bazes;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 2 punktas

Direktyva 1999/37/EB

2 straipsnio e ir f punktai

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | registracijos galiojimo sustabdymas –
  ribotos trukmės draudimas
  naudoti transporto priemonę keliuose,
  kurį panaikinus
  registracijos procedūros pakartoti nereikia; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

e)

registracijos galiojimo sustabdymas –
  ribotos trukmės draudimas
  naudoti transporto priemonę keliuose,
  kurį panaikinus
  registracijos procedūros pakartoti nereikia;

| e) | registracijos galiojimo sustabdymas –
  administracinis aktas, pagal kurį draudžiama
  naudoti transporto priemonę keliuose
  ribotą laikotarpį, kuriam praėjus, jei nebelieka priežasčių, dėl kurių galiojimas buvo sustabdytas, transporto priemone vėl galima naudotis ir
  registracijos procedūros pakartoti nereikia; |
| --- | --- |

e)

registracijos galiojimo sustabdymas –
  administracinis aktas, pagal kurį draudžiama
  naudoti transporto priemonę keliuose
  ribotą laikotarpį, kuriam praėjus, jei nebelieka priežasčių, dėl kurių galiojimas buvo sustabdytas, transporto priemone vėl galima naudotis ir
  registracijos procedūros pakartoti nereikia;

| f) | registracijos panaikinimas – galutinis leidimo transporto priemonę naudoti keliuose panaikinimas,
  po kurio reikia
  atlikti naują registracijos procedūrą. |
| --- | --- |

f)

registracijos panaikinimas – galutinis leidimo transporto priemonę naudoti keliuose panaikinimas,
  po kurio reikia
  atlikti naują registracijos procedūrą.

| f) | registracijos panaikinimas – galutinis leidimo transporto priemonę naudoti keliuose panaikinimas,
  kurį atlieka kompetentinga institucija ir po kurio, jei transporto priemonė vėl bus naudojama keliuose, būtina
  atlikti naują registracijos procedūrą.
  Registracijos liudijimo turėtojas gali pateikti kompetentingai institucijai prašymą panaikinti registraciją. |
| --- | --- |

f)

registracijos panaikinimas – galutinis leidimo transporto priemonę naudoti keliuose panaikinimas,
  kurį atlieka kompetentinga institucija ir po kurio, jei transporto priemonė vėl bus naudojama keliuose, būtina
  atlikti naują registracijos procedūrą.
  Registracijos liudijimo turėtojas gali pateikti kompetentingai institucijai prašymą panaikinti registraciją.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 1999/37/EB

3 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Valstybės narės visų jų teritorijoje registruotų transporto priemonių duomenis laiko elektroniniame registre. Šiame registre esantys duomenys apima
  visą I priede nustatytą informaciją
  ir pagal Reglamentą XX/XX/XX [dėl periodinės techninės apžiūros] atliekamos privalomos techninės apžiūros rezultatus. Valstybės narės užtikrina, kad transporto priemonių techniniai duomenys būtų prieinami kompetentingoms institucijoms arba techninę apžiūrą atliekantiems apžiūros centrams.“ | 4.   Valstybės narės visų jų teritorijoje registruotų transporto priemonių duomenis laiko elektroniniame registre. Šiame registre esantys duomenys apima
  I priedo II.4–II.7 punktuose nurodytus duomenis
  ir pagal Reglamentą XX/XX/XX [dėl periodinės techninės apžiūros] atliekamos
  periodinės ar kitos
  privalomos techninės apžiūros rezultatus. Valstybės narės užtikrina, kad transporto priemonių techniniai duomenys būtų prieinami kompetentingoms institucijoms arba techninę apžiūrą atliekantiems apžiūros centrams.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.   Valstybės narės visų jų teritorijoje registruotų transporto priemonių duomenis laiko elektroniniame registre. Šiame registre esantys duomenys apima
  visą I priede nustatytą informaciją
  ir pagal Reglamentą XX/XX/XX [dėl periodinės techninės apžiūros] atliekamos privalomos techninės apžiūros rezultatus. Valstybės narės užtikrina, kad transporto priemonių techniniai duomenys būtų prieinami kompetentingoms institucijoms arba techninę apžiūrą atliekantiems apžiūros centrams.“

4.   Valstybės narės visų jų teritorijoje registruotų transporto priemonių duomenis laiko elektroniniame registre. Šiame registre esantys duomenys apima
  I priedo II.4–II.7 punktuose nurodytus duomenis
  ir pagal Reglamentą XX/XX/XX [dėl periodinės techninės apžiūros] atliekamos
  periodinės ar kitos
  privalomos techninės apžiūros rezultatus. Valstybės narės užtikrina, kad transporto priemonių techniniai duomenys būtų prieinami kompetentingoms institucijoms arba techninę apžiūrą atliekantiems apžiūros centrams.“

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 1999/37/EB

3 a straipsnio 1 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Registracijos galiojimas sustabdomas iki kitos sėkmingos transporto priemonės techninė apžiūros. Po sėkmingos techninės apžiūros registracijos institucija nedelsdama vėl suteikia leidimą transporto priemonę naudoti keliuose. | Registracijos galiojimas sustabdomas iki kitos sėkmingos transporto priemonės techninės apžiūros. Po sėkmingos techninės apžiūros registracijos institucija nedelsdama vėl suteikia leidimą transporto priemonę naudoti keliuose
  , neatlikdama kitos registracijos procedūros
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Registracijos galiojimas sustabdomas iki kitos sėkmingos transporto priemonės techninė apžiūros. Po sėkmingos techninės apžiūros registracijos institucija nedelsdama vėl suteikia leidimą transporto priemonę naudoti keliuose.

Registracijos galiojimas sustabdomas iki kitos sėkmingos transporto priemonės techninės apžiūros. Po sėkmingos techninės apžiūros registracijos institucija nedelsdama vėl suteikia leidimą transporto priemonę naudoti keliuose
  , neatlikdama kitos registracijos procedūros
  .

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 1999/37/EB

3 a straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Tuo atveju, kai valstybės narės registracijos institucija gauna pranešimą, kad transporto priemonė pagal Direktyvą 2000/53/EB laikoma netinkama eksploatuoti
  transporto priemone
  , registracija panaikinama, o ši informacija įtraukiama į elektroninį registrą.“ | 2.   Tuo atveju, kai valstybės narės registracijos institucija gauna pranešimą, kad transporto priemonė pagal
  2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvą 2000/53/EB
  dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių
  laikoma netinkama eksploatuoti, registracija panaikinama, o ši informacija įtraukiama į elektroninį registrą.
  Dėl tokio panaikinimo nauja registracijos procedūra neatliekama. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Tuo atveju, kai valstybės narės registracijos institucija gauna pranešimą, kad transporto priemonė pagal Direktyvą 2000/53/EB laikoma netinkama eksploatuoti
  transporto priemone
  , registracija panaikinama, o ši informacija įtraukiama į elektroninį registrą.“

2.   Tuo atveju, kai valstybės narės registracijos institucija gauna pranešimą, kad transporto priemonė pagal
  2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvą 2000/53/EB
  dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių
  laikoma netinkama eksploatuoti, registracija panaikinama, o ši informacija įtraukiama į elektroninį registrą.
  Dėl tokio panaikinimo nauja registracijos procedūra neatliekama.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 punktas

Direktyva 1999/37/EB

5 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | 5 straipsnis papildomas
  šia dalimi
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.

5 straipsnis papildomas
  šia dalimi
  :

| 4. | 5 straipsnis papildomas
  šiomis dalimis
  : |
| --- | --- |

4.

5 straipsnis papildomas
  šiomis dalimis
  :

„3.   Tuo atveju, kai valstybė narė gauna pranešimą, kad transporto priemonė perregistruota kitoje valstybėje narėje, ji šios transporto priemonės registraciją savo teritorijoje panaikina.“

„3.   Tuo atveju, kai valstybė narė gauna pranešimą, kad transporto priemonė perregistruota kitoje valstybėje narėje, ji tos transporto priemonės registraciją savo teritorijoje panaikina.

3a.
     
  Tuo atveju, kai transporto priemonė perregistruojama kitoje valstybėje narėje ir paskutinės techninės apžiūros įrodymas ir kitos techninės apžiūros data yra nurodyti registracijos liudijime, valstybė narė, kurioje transporto priemonė perregistruojama, išduodama naują registracijos liudijimą, pripažįsta, kad techninės apžiūros pažyma galioja, ir, jei pažyma galioja atsižvelgiant į techninės apžiūros periodiškumą, taikomą perregistruojančioje valstybėje narėje, naujame registracijos liudijime padaro atitinkamą įrašą.

3b.
     
  Tuo atveju, kai pasikeičia transporto priemonės savininkas ir paskutinės techninės apžiūros įrodymas ir kitos techninės apžiūros data yra nurodyti registracijos liudijime, atitinkama valstybė narė, naujam savininkui išduodama naują registracijos liudijimą, pripažįsta, kad techninės apžiūros pažyma galioja, ir naujame registracijos liudijime padaro atitinkamą įrašą.“

Pakeitimas 9

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punktas

1 straipsnio 5 punktas

Direktyva 1999/37/EB

7 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | 6 straipsnyje
  nurodyti įgaliojimai
  suteikiami
  neribotam
  laikotarpiui nuo
  šio reglamento
  įsigaliojimo dienos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

6 straipsnyje
  nurodyti įgaliojimai
  suteikiami
  neribotam
  laikotarpiui nuo
  šio reglamento
  įsigaliojimo dienos.

nurodyti įgaliojimai

neribotam

šio reglamento

| 2. | 6 straipsnyje
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai
  suteikiami
  penkerių metų
  laikotarpiui nuo
  šios direktyvos
  įsigaliojimo dienos
  . Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais aktais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos. |
| --- | --- |

2.

6 straipsnyje
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai
  suteikiami
  penkerių metų
  laikotarpiui nuo
  šios direktyvos
  įsigaliojimo dienos
  . Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais aktais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai

penkerių metų

šios direktyvos

. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais aktais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

Pakeitimas 10

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 a punktas (naujas)

1 straipsnio 6 a punktas (naujas)

Direktyva 1999/37/EB

9 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  9 straipsnis pakeičiamas taip: |
| | „Įgyvendindamos šią direktyvą valstybės narės teikia viena kitai pagalbą. Jos dvišaliu arba daugiašaliu lygiu keičiasi informacija, ypač tais atvejais, kai prieš transporto priemonės registraciją turi būti patikrinamas tos transporto priemonės teisinis statusas toje valstybėje narėje, kurioje ta transporto priemonė buvo anksčiau registruota. Toks tikrinimas išplečia elektroninio tinklo naudojimo galimybes, o nacionalinės elektroninės duomenų bazės tampa prieinamos kitoms valstybėms narėms.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a.
     
  9 straipsnis pakeičiamas taip:

6a.

9 straipsnis pakeičiamas taip:

„Įgyvendindamos šią direktyvą valstybės narės teikia viena kitai pagalbą. Jos dvišaliu arba daugiašaliu lygiu keičiasi informacija, ypač tais atvejais, kai prieš transporto priemonės registraciją turi būti patikrinamas tos transporto priemonės teisinis statusas toje valstybėje narėje, kurioje ta transporto priemonė buvo anksčiau registruota. Toks tikrinimas išplečia elektroninio tinklo naudojimo galimybes, o nacionalinės elektroninės duomenų bazės tampa prieinamos kitoms valstybėms narėms.“

Pakeitimas 11

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 b punktas (naujas)

1 straipsnio 6 b punktas (naujas)

Direktyva 1999/37/EB

I priedo II.5 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6b. | I priedo II.5 punktas papildomas šiuo papunkčiu: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6b.

6b.

I priedo II.5 punktas papildomas šiuo papunkčiu:

| „(Y) | techninės apžiūros įrodymas (pvz., antspaudas, data, parašas) ir kitos techninės apžiūros data (pakartoti tiek kartų, kiek būtina).“ |
| --- | --- |

„(Y)

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0199/2013).

1

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/192 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/192

---

P7_TA(2013)0296

Komercinių transporto priemonių patikrinimas kelyje ***I

2013 m. liepos 2 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungoje važinėjančių komercinių transporto priemonių techninio patikrinimo kelyje, kuriuo panaikinama Direktyva 2000/30/EB (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 075/33)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | techninė apžiūra yra platesnio režimo, kuriuo užtikrinama, kad naudojamos transporto priemonės išliktų saugios ir aplinkosaugos požiūriu priimtinos būklės, dalis. Šis režimas turėtų apimti visų transporto priemonių periodines technines apžiūras ir komercinio kelių transporto veikloje naudojamų transporto priemonių techninius patikrinimus keliuose, taip pat nuostatas dėl transporto priemonių registracijos procedūros siekiant užtikrinti
  , kad
  tiesioginį pavojų kelių eismo saugai
  keliančios transporto priemonės nebūtų naudojamos keliuose
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

techninė apžiūra yra platesnio režimo, kuriuo užtikrinama, kad naudojamos transporto priemonės išliktų saugios ir aplinkosaugos požiūriu priimtinos būklės, dalis. Šis režimas turėtų apimti visų transporto priemonių periodines technines apžiūras ir komercinio kelių transporto veikloje naudojamų transporto priemonių techninius patikrinimus keliuose, taip pat nuostatas dėl transporto priemonių registracijos procedūros siekiant užtikrinti
  , kad
  tiesioginį pavojų kelių eismo saugai
  keliančios transporto priemonės nebūtų naudojamos keliuose
  ;

| (3) | techninė apžiūra yra platesnio režimo, kuriuo užtikrinama, kad naudojamos transporto priemonės išliktų saugios ir aplinkosaugos požiūriu priimtinos būklės, dalis. Šis režimas turėtų apimti visų transporto priemonių periodines technines apžiūras ir komercinio kelių transporto veikloje naudojamų transporto priemonių techninius patikrinimus keliuose, taip pat nuostatas dėl transporto priemonių registracijos procedūros
  . Periodinė techninė apžiūra turėtų būti pagrindinė priemonė
  siekiant užtikrinti
  transporto priemonių tinkamumą važinėti keliuose. Komercinių transporto priemonių patikrinimai kelyje turėtų būti atliekami tik papildomai prie periodinių techninių apžiūrų, ir turėtų būti tikrinamos tos keliuose naudojamos transporto priemonės, kurios kelia
  tiesioginį pavojų kelių eismo saugai; |
| --- | --- |

(3)

techninė apžiūra yra platesnio režimo, kuriuo užtikrinama, kad naudojamos transporto priemonės išliktų saugios ir aplinkosaugos požiūriu priimtinos būklės, dalis. Šis režimas turėtų apimti visų transporto priemonių periodines technines apžiūras ir komercinio kelių transporto veikloje naudojamų transporto priemonių techninius patikrinimus keliuose, taip pat nuostatas dėl transporto priemonių registracijos procedūros
  . Periodinė techninė apžiūra turėtų būti pagrindinė priemonė
  siekiant užtikrinti
  transporto priemonių tinkamumą važinėti keliuose. Komercinių transporto priemonių patikrinimai kelyje turėtų būti atliekami tik papildomai prie periodinių techninių apžiūrų, ir turėtų būti tikrinamos tos keliuose naudojamos transporto priemonės, kurios kelia
  tiesioginį pavojų kelių eismo saugai;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | Sąjungoje priimta techninių standartų
  ir
  nustatyta transporto priemonių saugos reikalavimų. Tačiau siekiant užtikrinti, kad rinkai pateiktos transporto priemonės visą jų naudojimo laiką
  atitiktų saugos standartus
  , reikia nustatyti be įspėjimo atliekamų techninių patikrinimų kelyje režimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

Sąjungoje priimta techninių standartų
  ir
  nustatyta transporto priemonių saugos reikalavimų. Tačiau siekiant užtikrinti, kad rinkai pateiktos transporto priemonės visą jų naudojimo laiką
  atitiktų saugos standartus
  , reikia nustatyti be įspėjimo atliekamų techninių patikrinimų kelyje režimą;

| (4) | Sąjungoje priimta techninių standartų, nustatyta transporto priemonių saugos reikalavimų
  ir aplinkosaugos standartų
  . Tačiau siekiant užtikrinti, kad rinkai pateiktos transporto priemonės visą jų naudojimo laiką
  išliktų techniškai tvarkingos
  , reikia nustatyti be įspėjimo atliekamų techninių patikrinimų kelyje režimą; |
| --- | --- |

(4)

Sąjungoje priimta techninių standartų, nustatyta transporto priemonių saugos reikalavimų
  ir aplinkosaugos standartų
  . Tačiau siekiant užtikrinti, kad rinkai pateiktos transporto priemonės visą jų naudojimo laiką
  išliktų techniškai tvarkingos
  , reikia nustatyti be įspėjimo atliekamų techninių patikrinimų kelyje režimą;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | kadangi, kaip paaiškėjo iš Komisijos parengtos Direktyvos 2000/30/EB įgyvendinimo ataskaitos, daugelyje transporto priemonių, kurios sustabdomos patikrinimams kelyje, nerandama jokių trūkumų, transporto priemonių, kurios tikrinamos kelyje, atranka turėtų būti grindžiama operatorių rizikos profiliu, ir atrankos tikslinė grupė turėtų būti didelės rizikos įmonės, kad būtų sumažinta našta tiems naudotojams, kurie savo transporto priemones laiko tinkamos būklės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | patikrinimas kelyje turėtų būti įgyvendinamas taikant rizikos vertinimo sistemą
  . Valstybės narės gali naudoti rizikos vertinimo sistemą, nustatytą pagal 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/22/EB dėl būtiniausių sąlygų Tarybos reglamentams (EEB) Nr. 3820/85 ir (EEB) Nr. 3821/85 dėl su kelių
  transporto
  veikla susijusių socialinių teisės aktų įgyvendinti
  ir
  panaikinančios Direktyvą 88/599/EEB 9 straipsnį
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

patikrinimas kelyje turėtų būti įgyvendinamas taikant rizikos vertinimo sistemą
  . Valstybės narės gali naudoti rizikos vertinimo sistemą, nustatytą pagal 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/22/EB dėl būtiniausių sąlygų Tarybos reglamentams (EEB) Nr. 3820/85 ir (EEB) Nr. 3821/85 dėl su kelių
  transporto
  veikla susijusių socialinių teisės aktų įgyvendinti
  ir
  panaikinančios Direktyvą 88/599/EEB 9 straipsnį
  ;

| (6) | todėl techniniai

  patikrinimai kelyje turėtų būti įgyvendinami taikant rizikos vertinimo sistemą
  , grindžiamą atskirų įmonių naudojamų
  transporto
  priemonių nustatytų trūkumų skaičiumi
  ir
  jų pavojingumu, kaip konstatuojama standartizuotose techninės apžiūros pažymose ir patikrinimų kelyje ataskaitose
  ; |
| --- | --- |

(6)

todėl techniniai

  patikrinimai kelyje turėtų būti įgyvendinami taikant rizikos vertinimo sistemą
  , grindžiamą atskirų įmonių naudojamų
  transporto
  priemonių nustatytų trūkumų skaičiumi
  ir
  jų pavojingumu, kaip konstatuojama standartizuotose techninės apžiūros pažymose ir patikrinimų kelyje ataskaitose
  ;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | atsižvelgiant į komercinių transporto priemonių eismo tarp valstybių narių apimtį ir siekiant užkirsti kelią bet kokio pobūdžio diskriminacijai dėl transporto priemonės registracijos šalies, rizikos vertinimo sistemą reikėtų įgyvendinti visoje Sąjungoje ir visose valstybėse narėse atitinkamai suderinus periodinės techninės apžiūros ir patikrinimų kelyje nuostatas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

atsižvelgiant į komercinių transporto priemonių eismo tarp valstybių narių apimtį ir siekiant užkirsti kelią bet kokio pobūdžio diskriminacijai dėl transporto priemonės registracijos šalies, rizikos vertinimo sistemą reikėtų įgyvendinti visoje Sąjungoje ir visose valstybėse narėse atitinkamai suderinus periodinės techninės apžiūros ir patikrinimų kelyje nuostatas;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

6 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6b) | 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1071/2009, nustatančiu bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles, sukurtas Europos kelių transporto įmonių registras (EKTĮR). EKTĮR sudaromos galimybės nacionalinius elektroninius kelių transporto įmonių registrus sujungti tarpusavyje visoje Sąjungoje, laikantis Sąjungos taisyklių dėl asmens duomenų apsaugos. Naudojantis tokia sistema, kurią valdo kompetentinga kiekvienos valstybės narės institucija, palengvinamas valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimas ir sumažinamos išlaidos, kurias, atliekant patikrinimus, patiria įmonės ir administracinės tarnybos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6b)

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1071/2009, nustatančiu bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles, sukurtas Europos kelių transporto įmonių registras (EKTĮR). EKTĮR sudaromos galimybės nacionalinius elektroninius kelių transporto įmonių registrus sujungti tarpusavyje visoje Sąjungoje, laikantis Sąjungos taisyklių dėl asmens duomenų apsaugos. Naudojantis tokia sistema, kurią valdo kompetentinga kiekvienos valstybės narės institucija, palengvinamas valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimas ir sumažinamos išlaidos, kurias, atliekant patikrinimus, patiria įmonės ir administracinės tarnybos;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | komerciniams pervežimams keliais vietoje sunkvežimių kai kuriais atvejais naudojamos žemės ūkio transporto priemonės, kurių didžiausias projektinis greitis yra didesnis nei 40 km/h. Svarbu užtikrinti, kad tais atvejais, kai žemės ūkio transporto priemonės naudojamos šiam tikslui, jų techniniai patikrinimai kelyje būtų atliekami taip pat, kaip sunkvežimių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

komerciniams pervežimams keliais vietoje sunkvežimių kai kuriais atvejais naudojamos žemės ūkio transporto priemonės, kurių didžiausias projektinis greitis yra didesnis nei 40 km/h. Svarbu užtikrinti, kad tais atvejais, kai žemės ūkio transporto priemonės naudojamos šiam tikslui, jų techniniai patikrinimai kelyje būtų atliekami taip pat, kaip sunkvežimių;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | siekiant išvengti nereikalingos administracinės naštos ir išlaidų bei pagerinti patikrinimų efektyvumą pirmiausia
  turėtų būti tikrinamos
  įmonių, kurios nesilaiko saugos ir aplinkosaugos standartų,
  naudojamos
  transporto
  priemonės
  , o tinkamai sauga besirūpinančių ir atsakingų naudotojų naudojamas ir tinkamai techniškai prižiūrimas transporto priemones
  reikėtų
  tikrinti rečiau; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

siekiant išvengti nereikalingos administracinės naštos ir išlaidų bei pagerinti patikrinimų efektyvumą pirmiausia
  turėtų būti tikrinamos
  įmonių, kurios nesilaiko saugos ir aplinkosaugos standartų,
  naudojamos
  transporto
  priemonės
  , o tinkamai sauga besirūpinančių ir atsakingų naudotojų naudojamas ir tinkamai techniškai prižiūrimas transporto priemones
  reikėtų
  tikrinti rečiau;

| (10) | siekiant išvengti nereikalingos administracinės naštos ir išlaidų bei pagerinti patikrinimų efektyvumą,
  kompetentingoms nacionalinėms institucijoms turėtų būti sudarytos galimybės nuspręsti
  pirmiausia
  tikrinti
  įmonių, kurios nesilaiko kelių eismo saugos ir aplinkosaugos standartų,
  naudojamas
  transporto
  priemones
  , o tinkamai sauga besirūpinančių ir atsakingų naudotojų naudojamas ir tinkamai techniškai prižiūrimas transporto priemones
  reikia
  tikrinti rečiau; |
| --- | --- |

(10)

siekiant išvengti nereikalingos administracinės naštos ir išlaidų bei pagerinti patikrinimų efektyvumą,
  kompetentingoms nacionalinėms institucijoms turėtų būti sudarytos galimybės nuspręsti
  pirmiausia
  tikrinti
  įmonių, kurios nesilaiko kelių eismo saugos ir aplinkosaugos standartų,
  naudojamas
  transporto
  priemones
  , o tinkamai sauga besirūpinančių ir atsakingų naudotojų naudojamas ir tinkamai techniškai prižiūrimas transporto priemones
  reikia
  tikrinti rečiau;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | techninį patikrinimą kelyje turėtų sudaryti pradinis ir prireikus išsamesnis patikrinimas. Abiem atvejais turėtų būti patikrinamos visos svarbios transporto priemonių dalys ir sistemos. Kad patikrinimas būtų labiau suderintas, turėtų būti nustatyti kiekvienos tikrinamos pozicijos tikrinimo metodai, trūkumų pavyzdžiai ir jų vertinimas atsižvelgiant į jų pavojingumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

techninį patikrinimą kelyje turėtų sudaryti pradinis ir prireikus išsamesnis patikrinimas. Abiem atvejais turėtų būti patikrinamos visos svarbios transporto priemonių dalys ir sistemos. Kad patikrinimas būtų labiau suderintas, turėtų būti nustatyti kiekvienos tikrinamos pozicijos tikrinimo metodai, trūkumų pavyzdžiai ir jų vertinimas atsižvelgiant į jų pavojingumą;

| (11) | techninius patikrinimus kelyje turėtų sudaryti pradinis ir prireikus išsamesnis patikrinimas. Abiem atvejais turėtų būti patikrinamos visos svarbios transporto priemonių dalys ir sistemos
  , įskaitant krovinio pritvirtinimą
  . Kad patikrinimas būtų labiau suderintas, turėtų būti nustatyti kiekvienos tikrinamos pozicijos tikrinimo metodai, trūkumų pavyzdžiai ir jų vertinimas atsižvelgiant į jų pavojingumą
  . Reikėtų skatinti taikyti krovinio pritvirtinimo ir jo vertinimo standartus
  ; |
| --- | --- |

(11)

techninius patikrinimus kelyje turėtų sudaryti pradinis ir prireikus išsamesnis patikrinimas. Abiem atvejais turėtų būti patikrinamos visos svarbios transporto priemonių dalys ir sistemos
  , įskaitant krovinio pritvirtinimą
  . Kad patikrinimas būtų labiau suderintas, turėtų būti nustatyti kiekvienos tikrinamos pozicijos tikrinimo metodai, trūkumų pavyzdžiai ir jų vertinimas atsižvelgiant į jų pavojingumą
  . Reikėtų skatinti taikyti krovinio pritvirtinimo ir jo vertinimo standartus
  ;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | kadangi tinkamos padangų eksploatacinės savybės yra glaudžiai susijusios su jų pripūtimo slėgiu, reikėtų apsvarstyti galimybę nustatyti reikalavimą transporto priemonėse privalomai įrengti padangų slėgio stebėjimo sistemas, kaip nustatyta Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) reglamente Nr. 64.02; nustačius tokį reikalavimą reikėtų šių sistemų veikimą tikrinti atliekant techninius patikrinimus kelyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

kadangi tinkamos padangų eksploatacinės savybės yra glaudžiai susijusios su jų pripūtimo slėgiu, reikėtų apsvarstyti galimybę nustatyti reikalavimą transporto priemonėse privalomai įrengti padangų slėgio stebėjimo sistemas, kaip nustatyta Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) reglamente Nr. 64.02; nustačius tokį reikalavimą reikėtų šių sistemų veikimą tikrinti atliekant techninius patikrinimus kelyje;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

11 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11b) | valstybės narės, atlikdamos techninius patikrinimus kelyje, gali pagal galiojančius standartus tikrinti krovinio pritvirtinimą. Tokių patikrinimų rezultatų nereikėtų įvesti į rizikos vertinimo sistemą, kol krovinio pritvirtinimo taisyklės nebus suderintos Sąjungos lygmeniu. Vertinimo tikslais reikėtų skatinti taikyti Europos standartus ir krovinio pritvirtinimą kelių transporte reglamentuojančias Europos geriausios patirties gaires; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11b)

valstybės narės, atlikdamos techninius patikrinimus kelyje, gali pagal galiojančius standartus tikrinti krovinio pritvirtinimą. Tokių patikrinimų rezultatų nereikėtų įvesti į rizikos vertinimo sistemą, kol krovinio pritvirtinimo taisyklės nebus suderintos Sąjungos lygmeniu. Vertinimo tikslais reikėtų skatinti taikyti Europos standartus ir krovinio pritvirtinimą kelių transporte reglamentuojančias Europos geriausios patirties gaires;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | keliose valstybėse narėse techninio patikrinimo kelyje ataskaitos rengiamos elektroninėmis priemonėmis. Tokiais atvejais
  vairuotojui
  turėtų būti
  pateikiama išspausdinta patikrinimo ataskaita
  . Visi per patikrinimus kelyje sukaupti duomenys ir informacija turėtų būti perduodami į bendrą valstybės narės saugyklą, kad būtų lengviau apdoroti duomenis ir perduoti informaciją be papildomos administracinės naštos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

keliose valstybėse narėse techninio patikrinimo kelyje ataskaitos rengiamos elektroninėmis priemonėmis. Tokiais atvejais
  vairuotojui
  turėtų būti
  pateikiama išspausdinta patikrinimo ataskaita
  . Visi per patikrinimus kelyje sukaupti duomenys ir informacija turėtų būti perduodami į bendrą valstybės narės saugyklą, kad būtų lengviau apdoroti duomenis ir perduoti informaciją be papildomos administracinės naštos;

| (12) | keliose valstybėse narėse techninio patikrinimo kelyje ataskaitos rengiamos elektroninėmis priemonėmis. Tokiais atvejais
  svarbu pasinaudoti visais elektroninio ryšio priemonių suteikiamais privalumais, o išspausdintos patikrinimo ataskaitos
  turėtų būti
  naudojamos kuo rečiau
  . Visi per patikrinimus kelyje sukaupti duomenys ir informacija turėtų būti perduodami į bendrą valstybės narės saugyklą, kad būtų lengviau apdoroti duomenis ir perduoti informaciją be
  jokios
  papildomos administracinės naštos; |
| --- | --- |

(12)

keliose valstybėse narėse techninio patikrinimo kelyje ataskaitos rengiamos elektroninėmis priemonėmis. Tokiais atvejais
  svarbu pasinaudoti visais elektroninio ryšio priemonių suteikiamais privalumais, o išspausdintos patikrinimo ataskaitos
  turėtų būti
  naudojamos kuo rečiau
  . Visi per patikrinimus kelyje sukaupti duomenys ir informacija turėtų būti perduodami į bendrą valstybės narės saugyklą, kad būtų lengviau apdoroti duomenis ir perduoti informaciją be
  jokios
  papildomos administracinės naštos;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | naudojant mobiliąsias patikrinimo grupes transporto priemonių naudotojai sugaištų mažiau laiko ir patirtų mažesnes išlaidas, nes išsamesnį patikrinimą būtų galima atlikti tiesiog kelyje.
  Tam tikromis aplinkybėmis

  išsamesnis patikrinimas gali būti atliekamas ir techninės apžiūros centre; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

naudojant mobiliąsias patikrinimo grupes transporto priemonių naudotojai sugaištų mažiau laiko ir patirtų mažesnes išlaidas, nes išsamesnį patikrinimą būtų galima atlikti tiesiog kelyje.
  Tam tikromis aplinkybėmis

  išsamesnis patikrinimas gali būti atliekamas ir techninės apžiūros centre;

| (13) | naudojant mobiliąsias patikrinimo grupes transporto priemonių naudotojai sugaištų mažiau laiko ir patirtų mažesnes išlaidas, nes išsamesnį patikrinimą būtų galima atlikti tiesiog kelyje. Išsamesni patikrinimai gali būti atliekami ir techninės apžiūros centruose

  , jei jie yra netoliese
  ; |
| --- | --- |

(13)

naudojant mobiliąsias patikrinimo grupes transporto priemonių naudotojai sugaištų mažiau laiko ir patirtų mažesnes išlaidas, nes išsamesnį patikrinimą būtų galima atlikti tiesiog kelyje. Išsamesni patikrinimai gali būti atliekami ir techninės apžiūros centruose

  , jei jie yra netoliese
  ;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | darbuotojai, atliekantys pradinius patikrinimus kelyje, turėtų turėti atitinkamų įgūdžių vizualiniam patikrinimui veiksmingai atlikti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

darbuotojai, atliekantys pradinius patikrinimus kelyje, turėtų turėti atitinkamų įgūdžių vizualiniam patikrinimui veiksmingai atlikti;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14a) | iš įmonių ar vairuotojų neturėtų būti renkamas mokestis už atliktą pradinį techninį patikrinimą kelyje. Tačiau siekiant sumažinti išlaidas, patiriamas naudojant techninę įrangą, kai išsamesnis patikrinimas kelyje atliekamas dalyvaujant mobiliajai patikrinimo grupei arba netoliese esančiame techninės apžiūros centre, valstybės narės turėtų turėti galimybę rinkti mokestį, jei aptinkama didelių arba pavojingų trūkumų, rodančių, kad transporto priemonę naudojanti įmonė nesilaikė įsipareigojimo užtikrinti gerą transporto priemonės techninę būklę. Siekiant apriboti tokioms įmonėms tenkančią finansinę naštą, mokesčio suma neturėtų viršyti mokesčio, mokamo už tos pačios kategorijos transporto priemonės periodinę techninę apžiūrą, sumos. Bet kokios įplaukos ar pajamos, gautos renkant tokius mokesčius, turėtų būti naudojamos kelių eismo saugai didinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14a)

iš įmonių ar vairuotojų neturėtų būti renkamas mokestis už atliktą pradinį techninį patikrinimą kelyje. Tačiau siekiant sumažinti išlaidas, patiriamas naudojant techninę įrangą, kai išsamesnis patikrinimas kelyje atliekamas dalyvaujant mobiliajai patikrinimo grupei arba netoliese esančiame techninės apžiūros centre, valstybės narės turėtų turėti galimybę rinkti mokestį, jei aptinkama didelių arba pavojingų trūkumų, rodančių, kad transporto priemonę naudojanti įmonė nesilaikė įsipareigojimo užtikrinti gerą transporto priemonės techninę būklę. Siekiant apriboti tokioms įmonėms tenkančią finansinę naštą, mokesčio suma neturėtų viršyti mokesčio, mokamo už tos pačios kategorijos transporto priemonės periodinę techninę apžiūrą, sumos. Bet kokios įplaukos ar pajamos, gautos renkant tokius mokesčius, turėtų būti naudojamos kelių eismo saugai didinti;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | kad valstybės narės galėtų veiksmingai keistis informacija, kiekvienoje valstybėje narėje turėtų būti viena įstaiga, veikianti kaip nacionalinis ryšių su kitomis atitinkamomis kompetentingomis institucijomis palaikymo punktas. Ta įstaiga taip pat turėtų kaupti atitinkamus statistinius duomenis. Be to, valstybės narės savo teritorijoje turėtų taikyti nuoseklią nacionalinę reikalavimų vykdymo užtikrinimo strategiją ir gali paskirti vieną įstaigą šios strategijos įgyvendinimui koordinuoti. Kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos turėtų parengti procedūras, kuriose būtų nustatyti informacijos perdavimo terminai ir apibrėžtas jos turinys; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

kad valstybės narės galėtų veiksmingai keistis informacija, kiekvienoje valstybėje narėje turėtų būti viena įstaiga, veikianti kaip nacionalinis ryšių su kitomis atitinkamomis kompetentingomis institucijomis palaikymo punktas. Ta įstaiga taip pat turėtų kaupti atitinkamus statistinius duomenis. Be to, valstybės narės savo teritorijoje turėtų taikyti nuoseklią nacionalinę reikalavimų vykdymo užtikrinimo strategiją ir gali paskirti vieną įstaigą šios strategijos įgyvendinimui koordinuoti. Kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos turėtų parengti procedūras, kuriose būtų nustatyti informacijos perdavimo terminai ir apibrėžtas jos turinys;

| (16) | kad valstybės narės galėtų veiksmingai keistis informacija, kiekvienoje valstybėje narėje turėtų būti viena įstaiga, veikianti kaip ryšių su kitomis atitinkamomis kompetentingomis institucijomis palaikymo punktas. Ta įstaiga taip pat turėtų kaupti atitinkamus statistinius duomenis
  , pirmiausia susijusius su komercinių transporto priemonių, patikrintų atliekant techninius patikrinimus kelyje, kategorijomis, su nustatytų trūkumų skaičiumi ir tipu, taip pat su jų pavojingumo laipsniu
  . Be to, valstybės narės savo teritorijoje turėtų taikyti nuoseklią nacionalinę reikalavimų vykdymo užtikrinimo strategiją ir gali paskirti vieną įstaigą šios strategijos įgyvendinimui koordinuoti. Kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos turėtų parengti procedūras, kuriomis būtų nustatyti informacijos perdavimo terminai ir apibrėžtas jos turinys; |
| --- | --- |

(16)

kad valstybės narės galėtų veiksmingai keistis informacija, kiekvienoje valstybėje narėje turėtų būti viena įstaiga, veikianti kaip ryšių su kitomis atitinkamomis kompetentingomis institucijomis palaikymo punktas. Ta įstaiga taip pat turėtų kaupti atitinkamus statistinius duomenis
  , pirmiausia susijusius su komercinių transporto priemonių, patikrintų atliekant techninius patikrinimus kelyje, kategorijomis, su nustatytų trūkumų skaičiumi ir tipu, taip pat su jų pavojingumo laipsniu
  . Be to, valstybės narės savo teritorijoje turėtų taikyti nuoseklią nacionalinę reikalavimų vykdymo užtikrinimo strategiją ir gali paskirti vieną įstaigą šios strategijos įgyvendinimui koordinuoti. Kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos turėtų parengti procedūras, kuriomis būtų nustatyti informacijos perdavimo terminai ir apibrėžtas jos turinys;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | kad būtų galima vykdyti Sąjungoje įgyvendinamo patikrinimo kelyje režimo stebėseną, valstybės narės turėtų
  du kartus per
  metus Komisijai teikti informaciją apie atliktų patikrinimų kelyje rezultatus. Komisija sukauptus duomenis turėtų pateikti Europos Parlamentui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

kad būtų galima vykdyti Sąjungoje įgyvendinamo patikrinimo kelyje režimo stebėseną, valstybės narės turėtų
  du kartus per
  metus Komisijai teikti informaciją apie atliktų patikrinimų kelyje rezultatus. Komisija sukauptus duomenis turėtų pateikti Europos Parlamentui;

| (17) | kad būtų galima vykdyti Sąjungoje įgyvendinamo patikrinimo kelyje režimo stebėseną, valstybės narės turėtų
  kas dvejus
  metus
  ne vėliau kaip kovo 31 d.
  Komisijai teikti informaciją apie atliktų patikrinimų kelyje rezultatus. Komisija sukauptus duomenis turėtų pateikti Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

(17)

kad būtų galima vykdyti Sąjungoje įgyvendinamo patikrinimo kelyje režimo stebėseną, valstybės narės turėtų
  kas dvejus
  metus
  ne vėliau kaip kovo 31 d.
  Komisijai teikti informaciją apie atliktų patikrinimų kelyje rezultatus. Komisija sukauptus duomenis turėtų pateikti Europos Parlamentui;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | siekiant kuo labiau sumažinti įmonių ir vairuotojų prarandamą laiką ir padidinti bendrą veiksmingumą, reikėtų skatinti, kad atliekant techninius patikrinimus kelyje būtų laikomasi socialinių teisės aktų kelių transporto srityje, visų pirma 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo

   (2)

  , Direktyvos 2006/22/EB ir 1985 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų

   (3)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

siekiant kuo labiau sumažinti įmonių ir vairuotojų prarandamą laiką ir padidinti bendrą veiksmingumą, reikėtų skatinti, kad atliekant techninius patikrinimus kelyje būtų laikomasi socialinių teisės aktų kelių transporto srityje, visų pirma 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo

   (2)

  , Direktyvos 2006/22/EB ir 1985 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų

   (3)

  ;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiuo reglamentu nustatomas valstybių narių teritorijoje važinėjančių komercinių transporto priemonių techninių patikrinimų kelyje režimas. | 1.
     Šiuo reglamentu nustatomas valstybių narių teritorijoje važinėjančių komercinių transporto priemonių
  techninės būklės
  techninių patikrinimų kelyje režimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šiuo reglamentu nustatomas valstybių narių teritorijoje važinėjančių komercinių transporto priemonių techninių patikrinimų kelyje režimas.

1.
     Šiuo reglamentu nustatomas valstybių narių teritorijoje važinėjančių komercinių transporto priemonių
  techninės būklės
  techninių patikrinimų kelyje režimas.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Techniniai patikrinimai kelyje atliekami nediskriminuojant dėl vairuotojo pilietybės, komercinės transporto priemonės registracijos šalies ar dėl šalies, kurioje atitinkama komercinė transporto priemonė pradėta naudoti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1a.
     
  Techniniai patikrinimai kelyje atliekami nediskriminuojant dėl vairuotojo pilietybės, komercinės transporto priemonės registracijos šalies ar dėl šalies, kurioje atitinkama komercinė transporto priemonė pradėta naudoti.

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šis reglamentas taikomas šioms
  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvoje 2007/46/EB nurodytų kategorijų komercinėms transporto priemonėms, kurių projektinis greitis yra didesnis nei 25 km/h: | 1.   Šis reglamentas taikomas šioms Direktyvoje 2007/46/EB
  ir Direktyvoje 2003/37/EB
  nurodytų kategorijų transporto priemonėms, kurių projektinis greitis yra didesnis nei 25 km/val.: |
| — | motorinėms transporto priemonėms, kurios naudojamos keleiviams vežti ir kuriose, be vairuotojo vietos, yra daugiau kaip aštuonios vietos (transporto priemonių kategorijos M2 ir M3); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Šis reglamentas taikomas šioms
  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvoje 2007/46/EB nurodytų kategorijų komercinėms transporto priemonėms, kurių projektinis greitis yra didesnis nei 25 km/h:

1.   Šis reglamentas taikomas šioms Direktyvoje 2007/46/EB
  ir Direktyvoje 2003/37/EB
  nurodytų kategorijų transporto priemonėms, kurių projektinis greitis yra didesnis nei 25 km/val.:

—

motorinėms transporto priemonėms, kurios naudojamos keleiviams vežti ir kuriose, be vairuotojo vietos, yra daugiau kaip aštuonios vietos (transporto priemonių kategorijos M2 ir M3);

| — | motorinėms transporto priemonėms
  ir bet kokioms prie jų prijungtoms priekaboms
  , kurios naudojamos keleiviams vežti ir kuriose, be vairuotojo vietos, yra daugiau kaip aštuonios vietos (transporto priemonių kategorijos M2 ir M3); |
| --- | --- |

—

motorinėms transporto priemonėms
  ir bet kokioms prie jų prijungtoms priekaboms
  , kurios naudojamos keleiviams vežti ir kuriose, be vairuotojo vietos, yra daugiau kaip aštuonios vietos (transporto priemonių kategorijos M2 ir M3);

| — | motorinėms transporto priemonėms
  su bent keturiais ratais, kurios paprastai
  naudojamos prekėms vežti
  keliais
  ir kurių didžiausia leistina masė yra ne didesnė kaip 3 500  kg (transporto priemonių kategorija N1); |
| --- | --- |

—

motorinėms transporto priemonėms
  su bent keturiais ratais, kurios paprastai
  naudojamos prekėms vežti
  keliais
  ir kurių didžiausia leistina masė yra ne didesnė kaip 3 500  kg (transporto priemonių kategorija N1);

| — | motorinėms transporto priemonėms
  ir bet kokioms prie jų prijungtoms priekaboms
  , kurios naudojamos prekėms vežti ir kurių didžiausia leistina masė yra ne didesnė kaip 3 500  kg (transporto priemonių kategorija N1); |
| --- | --- |

—

motorinėms transporto priemonėms
  ir bet kokioms prie jų prijungtoms priekaboms
  , kurios naudojamos prekėms vežti ir kurių didžiausia leistina masė yra ne didesnė kaip 3 500  kg (transporto priemonių kategorija N1);

| — | motorinėms transporto priemonėms, kurios naudojamos prekėms vežti ir kurių didžiausia leistina masė yra didesnė nei 3 500  kg (transporto priemonių kategorijos N2 ir N3); |
| --- | --- |

—

motorinėms transporto priemonėms, kurios naudojamos prekėms vežti ir kurių didžiausia leistina masė yra didesnė nei 3 500  kg (transporto priemonių kategorijos N2 ir N3);

| — | motorinėms transporto priemonėms
  ir bet kokioms prie jų prijungtoms priekaboms
  , kurios naudojamos prekėms vežti ir kurių didžiausia leistina masė yra didesnė nei 3 500  kg (transporto priemonių kategorijos N2 ir N3); |
| --- | --- |

—

motorinėms transporto priemonėms
  ir bet kokioms prie jų prijungtoms priekaboms
  , kurios naudojamos prekėms vežti ir kurių didžiausia leistina masė yra didesnė nei 3 500  kg (transporto priemonių kategorijos N2 ir N3);

| — | priekaboms ir puspriekabėms, kurių didžiausia leistina masė yra ne didesnė kaip 3 500  kg (transporto priemonių kategorijos O1 ir O2); |
| --- | --- |

—

priekaboms ir puspriekabėms, kurių didžiausia leistina masė yra ne didesnė kaip 3 500  kg (transporto priemonių kategorijos O1 ir O2);

| — | priekaboms ir puspriekabėms, kurių didžiausia leistina masė yra didesnė nei 3 500  kg (transporto priemonių kategorijos O3 ir O4). |
| --- | --- |

—

priekaboms ir puspriekabėms, kurių didžiausia leistina masė yra didesnė nei 3 500  kg (transporto priemonių kategorijos O3 ir O4).

| — | T5 kategorijos ratiniams traktoriams, kurie dažniausiai naudojami viešuosiuose keliuose komerciniams pervežimams ir kurių didžiausias projektinis greitis yra didesnis nei 40 km/h. |
| --- | --- |

—

T5 kategorijos ratiniams traktoriams, kurie dažniausiai naudojami viešuosiuose keliuose komerciniams pervežimams ir kurių didžiausias projektinis greitis yra didesnis nei 40 km/h.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 6 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6) | komercinė transporto priemonė – motorinė transporto priemonė ir jos priekaba, skirtos prekėms arba keleiviams vežti
  profesionaliais tikslais
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

6)

komercinė transporto priemonė – motorinė transporto priemonė ir jos priekaba, skirtos prekėms arba keleiviams vežti
  profesionaliais tikslais
  ;

| 6) | komercinė transporto priemonė – motorinė transporto priemonė ir jos priekaba, skirtos prekėms arba keleiviams vežti
  , prekėms transporto priemonėmis keliais gabenti už atlygį
  ; |
| --- | --- |

6)

komercinė transporto priemonė – motorinė transporto priemonė ir jos priekaba, skirtos prekėms arba keleiviams vežti
  , prekėms transporto priemonėmis keliais gabenti už atlygį
  ;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 9 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9) | patikrinimas kelyje – netikėtas
  viešaisiais keliais valstybės narės teritorijoje važinėjančios
  komercinės transporto priemonės techninės būklės patikrinimas, kuris atliekamas valstybės narės institucijų arba joms tiesiogiai prižiūrint; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

9)

patikrinimas kelyje – netikėtas
  viešaisiais keliais valstybės narės teritorijoje važinėjančios
  komercinės transporto priemonės techninės būklės patikrinimas, kuris atliekamas valstybės narės institucijų arba joms tiesiogiai prižiūrint;

| 9) | techninis
  patikrinimas kelyje – netikėtas komercinės transporto priemonės techninės būklės
  ir jos krovinio pritvirtinimo
  patikrinimas
  šiai transporto priemonei važinėjant viešaisiais keliais valstybės narės teritorijoje
  , kuris atliekamas valstybės narės institucijų arba joms tiesiogiai prižiūrint; |
| --- | --- |

9)

techninis
  patikrinimas kelyje – netikėtas komercinės transporto priemonės techninės būklės
  ir jos krovinio pritvirtinimo
  patikrinimas
  šiai transporto priemonei važinėjant viešaisiais keliais valstybės narės teritorijoje
  , kuris atliekamas valstybės narės institucijų arba joms tiesiogiai prižiūrint;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 10 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10) | techninė apžiūra –
  tikrinimas, ar
  transporto
  priemonės dalys
  ir
  komponentai
  atitinka saugos ir aplinkosaugos charakteristikas, kurias
  jie
  turėjo turėti transporto priemonę patvirtinant, pirmą kartą registruojant, pradedant naudoti ar modifikuojant; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

10)

techninė apžiūra –
  tikrinimas, ar
  transporto
  priemonės dalys
  ir
  komponentai
  atitinka saugos ir aplinkosaugos charakteristikas, kurias
  jie
  turėjo turėti transporto priemonę patvirtinant, pirmą kartą registruojant, pradedant naudoti ar modifikuojant;

| 10) | techninė apžiūra –
  patikrinimas siekiant užtikrinti, kad
  transporto
  priemone saugu naudotis viešuosiuose keliuose
  ir
  kad ji
  atitinka
  reikiamas
  saugos ir aplinkosaugos charakteristikas, kurias
  ji
  turėjo turėti transporto priemonę patvirtinant, pirmą kartą registruojant, pradedant naudoti ar modifikuojant; |
| --- | --- |

10)

techninė apžiūra –
  patikrinimas siekiant užtikrinti, kad
  transporto
  priemone saugu naudotis viešuosiuose keliuose
  ir
  kad ji
  atitinka
  reikiamas
  saugos ir aplinkosaugos charakteristikas, kurias
  ji
  turėjo turėti transporto priemonę patvirtinant, pirmą kartą registruojant, pradedant naudoti ar modifikuojant;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 11 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 11) | kompetentinga institucija – institucija arba viešoji organizacija, atsakinga už
  nacionalinės
  patikrinimų keliuose sistemos valdymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

11)

kompetentinga institucija – institucija arba viešoji organizacija, atsakinga už
  nacionalinės
  patikrinimų keliuose sistemos valdymą;

| 11) | kompetentinga institucija –
  valstybės narės įgaliota
  institucija arba viešoji organizacija, atsakinga už patikrinimų keliuose sistemos valdymą
  , atitinkamais atvejais įskaitant techninių patikrinimų kelyje atlikimą
  ; |
| --- | --- |

11)

kompetentinga institucija –
  valstybės narės įgaliota
  institucija arba viešoji organizacija, atsakinga už patikrinimų keliuose sistemos valdymą
  , atitinkamais atvejais įskaitant techninių patikrinimų kelyje atlikimą
  ;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 12 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12a) | įmonė – bet koks fizinis ar juridinis asmuo, juridinio asmens statuso neturinti pelno arba ne pelno asociacija ar grupė arba bet kokia oficiali įstaiga, turinti juridinio asmens statusą arba priklausoma nuo juridinį statusą turinčios institucijos, kuri užsiima vežimu keliais samdos pagrindu ar už atlygį arba savo sąskaita; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

12a)

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 14 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 14a) | transporto priemonės saugos patikra – komercinės transporto priemonės važiuoklės ir rėmo, sukabinimo įtaiso, vairavimo įrangos, padangų, ratų ir stabdymo įrangos vizuali apžiūra, veikimo bandymas ir funkcijų patikrinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

14a)

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 14 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 14b) | techninės apžiūros centras – valstybinė arba privati įstaiga arba įmonė, kurią valstybė narė įgaliojo atlikti techninę apžiūrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

14b)

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 14 c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 14c) | naudotojas – fizinis arba juridinis asmuo, kuris naudoja transporto priemonę nuosavybės teise arba transporto priemonės savininkas jam suteikė įgaliojimus naudoti transporto priemonę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

14c)

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekvienoje valstybėje narėje kiekvienais kalendoriniais metais
  atliekamas bendras
  pradinių patikrinimų kelyje skaičius atitinka bent 5 % viso
  jų
  teritorijoje užregistruotų
  3 straipsnio
  1 dalyje nurodytų transporto priemonių skaičiaus. | Kiekvienoje valstybėje narėje kiekvienais kalendoriniais metais
  atliekama pakankamai
  pradinių patikrinimų kelyje. |
| | Bendras pradinių patikrinimų kelyje
  skaičius atitinka bent 5 % viso
  valstybių narių
  teritorijoje užregistruotų
  2 straipsnio
  1 dalyje nurodytų
  šių komercinių
  transporto priemonių skaičiaus: |
| | — | motorinėms transporto priemonėms, kurios naudojamos keleiviams vežti ir kuriose, be vairuotojo vietos, yra daugiau kaip aštuonios vietos (transporto priemonių kategorijos M2 ir M3); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Kiekvienoje valstybėje narėje kiekvienais kalendoriniais metais
  atliekamas bendras
  pradinių patikrinimų kelyje skaičius atitinka bent 5 % viso
  jų
  teritorijoje užregistruotų
  3 straipsnio
  1 dalyje nurodytų transporto priemonių skaičiaus.

Kiekvienoje valstybėje narėje kiekvienais kalendoriniais metais
  atliekama pakankamai
  pradinių patikrinimų kelyje.

Bendras pradinių patikrinimų kelyje
  skaičius atitinka bent 5 % viso
  valstybių narių
  teritorijoje užregistruotų
  2 straipsnio
  1 dalyje nurodytų
  šių komercinių
  transporto priemonių skaičiaus:

—

motorinėms transporto priemonėms, kurios naudojamos keleiviams vežti ir kuriose, be vairuotojo vietos, yra daugiau kaip aštuonios vietos (transporto priemonių kategorijos M2 ir M3);

| — | motorinėms transporto priemonėms, kurios naudojamos prekėms vežti ir kurių didžiausia leistina masė yra didesnė nei 3 500  kg (transporto priemonių kategorijos N2 ir N3); |
| --- | --- |

—

motorinėms transporto priemonėms, kurios naudojamos prekėms vežti ir kurių didžiausia leistina masė yra didesnė nei 3 500  kg (transporto priemonių kategorijos N2 ir N3);

| — | priekaboms ir puspriekabėms, kurių didžiausia leistina masė yra didesnė nei 3 500  kg (transporto priemonių kategorijos O3 ir O4). |
| --- | --- |

—

priekaboms ir puspriekabėms, kurių didžiausia leistina masė yra didesnė nei 3 500  kg (transporto priemonių kategorijos O3 ir O4).

Atitinkamai tikrinama bent 5 % komercinių transporto priemonių, kurios neregistruotos valstybės narės teritorijoje, tačiau kurios joje naudojamos.

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Valstybės narės įdiegia
  patikrinimų kelyje rizikos vertinimo
  sistemą
  , kuri grindžiama nustatytų
  konkrečios įmonės naudojamų
  transporto priemonių trūkumų skaičiumi ir jų pavojingumu. Rizikos vertinimo
  sistemą
  valdo valstybės narės kompetentinga institucija. | 1.   
  Siekiant gerinti techninių
  patikrinimų kelyje
  veiksmingumą, Sąjungos lygmeniu įdiegiama patikrinimų kelyje
  rizikos vertinimo
  sistema
  , kuri grindžiama
  per periodines technines apžiūras ir techninius patikrinimus kelyje
  nustatytų
  komercinių
  transporto priemonių trūkumų skaičiumi ir jų pavojingumu. Rizikos vertinimo
  sistema grindžiama nacionaliniu elektroniniu registru, veikiančiu visoje Sąjungoje, ir ją
  valdo
  kiekvienos
  valstybės narės kompetentinga institucija. |
| | Po Europos Parlamento ir Tarybos reglamento XX dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuriuo panaikinama Direktyva 2009/40/EB, įsigaliojimo praėjus trejiems metams, techninės apžiūros pažymos ir patikrinimų kelyje ataskaitos atitinka standartizuotas Europos Sąjungos formas. |
| 2.   
  Remiantis I priede nustatytais kriterijais
  sudaromas kiekvienos
  patikrinimų kelyje
  rizikos vertinimo sistemoje identifikuotos įmonės rizikos profilis. | 2.   
  Po 1 dalyje nurodytos datos
  sudaromas kiekvienos rizikos vertinimo sistemoje identifikuotos įmonės rizikos profilis
  , remiantis šiais kriterijais pagal I priedą: |
| | — | trūkumų skaičiumi, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   
  Valstybės narės įdiegia
  patikrinimų kelyje rizikos vertinimo
  sistemą
  , kuri grindžiama nustatytų
  konkrečios įmonės naudojamų
  transporto priemonių trūkumų skaičiumi ir jų pavojingumu. Rizikos vertinimo
  sistemą
  valdo valstybės narės kompetentinga institucija.

1.   
  Siekiant gerinti techninių
  patikrinimų kelyje
  veiksmingumą, Sąjungos lygmeniu įdiegiama patikrinimų kelyje
  rizikos vertinimo
  sistema
  , kuri grindžiama
  per periodines technines apžiūras ir techninius patikrinimus kelyje
  nustatytų
  komercinių
  transporto priemonių trūkumų skaičiumi ir jų pavojingumu. Rizikos vertinimo
  sistema grindžiama nacionaliniu elektroniniu registru, veikiančiu visoje Sąjungoje, ir ją
  valdo
  kiekvienos
  valstybės narės kompetentinga institucija.

Po Europos Parlamento ir Tarybos reglamento XX dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuriuo panaikinama Direktyva 2009/40/EB, įsigaliojimo praėjus trejiems metams, techninės apžiūros pažymos ir patikrinimų kelyje ataskaitos atitinka standartizuotas Europos Sąjungos formas.

2.   
  Remiantis I priede nustatytais kriterijais
  sudaromas kiekvienos
  patikrinimų kelyje
  rizikos vertinimo sistemoje identifikuotos įmonės rizikos profilis.

2.   
  Po 1 dalyje nurodytos datos
  sudaromas kiekvienos rizikos vertinimo sistemoje identifikuotos įmonės rizikos profilis
  , remiantis šiais kriterijais pagal I priedą:

—

trūkumų skaičiumi,

| — | trūkumų pavojingumo laipsniu, |
| --- | --- |

—

trūkumų pavojingumo laipsniu,

| — | patikrinimų arba apžiūrų skaičiumi, |
| --- | --- |

—

patikrinimų arba apžiūrų skaičiumi,

| — | laiko veiksniu. |
| --- | --- |

—

laiko veiksniu.

Įmonės suskirstomos į grupes pagal rizikos profilį:

Įmonės suskirstomos į grupes pagal rizikos profilį:

| — | didelės rizikos, |
| --- | --- |

—

didelės rizikos,

| — | didelės rizikos, |
| --- | --- |

—

didelės rizikos,

| — | vidutinės rizikos, |
| --- | --- |

—

vidutinės rizikos,

| — | vidutinės rizikos, |
| --- | --- |

—

vidutinės rizikos,

| — | mažos rizikos. |
| --- | --- |

—

mažos rizikos.

| — | mažos rizikos. |
| --- | --- |

—

mažos rizikos.

Kad įmonės galėtų pagerinti savo rizikos profilį, siekiant nustatyti įmonės rizikos vertinimo rodiklį, atsižvelgiama į informaciją apie tai, kaip įmonės laikosi techninės būklės reikalavimų, surinktą per savanoriškas reguliarias transporto priemonės saugos patikras, atliekamas tokiu dažnumu:

| — | N2 kategorijos transporto priemonių, kurių maksimali leistina masė yra didesnė nei 7,5  tonos: pirmą kartą – praėjus 42 mėnesiams nuo pirmos registracijos datos, vėliau – kas šešis mėnesius nuo paskutinės techninės apžiūros; |
| --- | --- |

—

N2 kategorijos transporto priemonių, kurių maksimali leistina masė yra didesnė nei 7,5  tonos: pirmą kartą – praėjus 42 mėnesiams nuo pirmos registracijos datos, vėliau – kas šešis mėnesius nuo paskutinės techninės apžiūros;

| — | N3 kategorijos transporto priemonių: pirmą kartą – praėjus 30 mėnesių nuo pirmos registracijos datos, vėliau – kas šešis mėnesius nuo paskutinės techninės apžiūros; |
| --- | --- |

—

N3 kategorijos transporto priemonių: pirmą kartą – praėjus 30 mėnesių nuo pirmos registracijos datos, vėliau – kas šešis mėnesius nuo paskutinės techninės apžiūros;

| — | O4 kategorijos transporto priemonių: pirmą kartą – praėjus 30 mėnesių nuo pirmos registracijos datos, vėliau – kas šešis mėnesius nuo paskutinės techninės apžiūros. |
| --- | --- |

—

O4 kategorijos transporto priemonių: pirmą kartą – praėjus 30 mėnesių nuo pirmos registracijos datos, vėliau – kas šešis mėnesius nuo paskutinės techninės apžiūros.

3.   Siekdamos įgyvendinti patikrinimų kelyje rizikos vertinimo sistemą valstybės narės
  gali naudotis pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/22/EB 9 straipsnį
  nustatyta rizikos vertinimo sistema.

3.   Siekdamos įgyvendinti patikrinimų kelyje rizikos vertinimo sistemą valstybės narės
  naudojasi Reglamentu (EB) Nr. 1071/2009
  nustatyta rizikos vertinimo sistema.

Ketverius metus po šio reglamento įsigaliojimo rizikos vertinimo sistemoje pateikiama informacija apie 2 straipsnyje nurodytų transporto priemonių techninę būklę.

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybėje narėje registruotos transporto priemonės vairuotojas transporto priemonėje turi paskutinės techninės apžiūros pažymą ir paskutinio patikrinimo kelyje ataskaitą, jei jos yra. | 1.   Valstybėje narėje registruotos transporto priemonės vairuotojas transporto priemonėje laiko paskutinės techninės apžiūros pažymą ir paskutinio patikrinimo kelyje ataskaitą, jei jos yra.
  Jeigu pažymą ir ataskaitą galima gauti elektroniniu būdu valstybėje narėje, kurioje įregistruota transporto priemonė, institucijos negali prašyti, kad transporto priemonėje būtų laikomos popierinės versijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Valstybėje narėje registruotos transporto priemonės vairuotojas transporto priemonėje turi paskutinės techninės apžiūros pažymą ir paskutinio patikrinimo kelyje ataskaitą, jei jos yra.

1.   Valstybėje narėje registruotos transporto priemonės vairuotojas transporto priemonėje laiko paskutinės techninės apžiūros pažymą ir paskutinio patikrinimo kelyje ataskaitą, jei jos yra.
  Jeigu pažymą ir ataskaitą galima gauti elektroniniu būdu valstybėje narėje, kurioje įregistruota transporto priemonė, institucijos negali prašyti, kad transporto priemonėje būtų laikomos popierinės versijos.

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Atskiros įmonės užtikrina, kad jų naudojamos transporto priemonės visada būtų geros techninės būklės. | 3.   Įmonės
  , naudojančios transporto priemones, kurios patenka į šio reglamento taikymo sritį,
  užtikrina, kad jų naudojamos transporto priemonės visada būtų geros techninės būklės
  ir kad transporto priemonėje būtų laikomi paskutinės techninės apžiūros pažyma arba patvirtinta jos kopija ir patikrinimo įrodymas, išduoti pagal Reglamento (EB) Nr. XX [dėl periodinės techninės apžiūros] 10 straipsnį
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Atskiros įmonės užtikrina, kad jų naudojamos transporto priemonės visada būtų geros techninės būklės.

3.   Įmonės
  , naudojančios transporto priemones, kurios patenka į šio reglamento taikymo sritį,
  užtikrina, kad jų naudojamos transporto priemonės visada būtų geros techninės būklės
  ir kad transporto priemonėje būtų laikomi paskutinės techninės apžiūros pažyma arba patvirtinta jos kopija ir patikrinimo įrodymas, išduoti pagal Reglamento (EB) Nr. XX [dėl periodinės techninės apžiūros] 10 straipsnį
  .

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Atskiros įmonės užtikrina, kad jų naudojamos transporto priemonės visada būtų geros techninės būklės. | (Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.) |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Atskiros įmonės užtikrina, kad jų naudojamos transporto priemonės visada būtų geros techninės būklės.

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pasirinkdami transporto priemones pradiniam patikrinimui kelyje atlikti inspektoriai pirmiausia
  renkasi
  6 straipsnio 2 dalyje nurodytų didelės rizikos įmonių naudojamas transporto priemones. Kitos transporto priemonės gali būti pasirenkamos, jei kyla įtarimas, kad transporto priemonė kelia riziką kelių eismo saugai. | Jeigu valstybė narė taip nusprendžia,
  pasirinkdami transporto priemones patikrinimui kelyje atlikti inspektoriai pirmiausia
  gali rinktis
  6 straipsnio 2 dalyje nurodytų didelės rizikos profilį turinčių įmonių naudojamas transporto priemones. Kitos transporto priemonės gali būti pasirenkamos patikrinimui, jei kyla įtarimas, kad transporto priemonė kelia riziką kelių eismo saugai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pasirinkdami transporto priemones pradiniam patikrinimui kelyje atlikti inspektoriai pirmiausia
  renkasi
  6 straipsnio 2 dalyje nurodytų didelės rizikos įmonių naudojamas transporto priemones. Kitos transporto priemonės gali būti pasirenkamos, jei kyla įtarimas, kad transporto priemonė kelia riziką kelių eismo saugai.

Jeigu valstybė narė taip nusprendžia,
  pasirinkdami transporto priemones patikrinimui kelyje atlikti inspektoriai pirmiausia
  gali rinktis
  6 straipsnio 2 dalyje nurodytų didelės rizikos profilį turinčių įmonių naudojamas transporto priemones. Kitos transporto priemonės gali būti pasirenkamos patikrinimui, jei kyla įtarimas, kad transporto priemonė kelia riziką kelių eismo saugai.

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Per kiekvieną pradinį transporto priemonės patikrinimą kelyje inspektorius
  atlieka šiuos veiksmus
  : | Per kiekvieną pradinį transporto priemonės patikrinimą kelyje inspektorius: |
| a) | patikrina pagal 7 straipsnio 1 dalį transporto priemonėje turimą

  techninės apžiūros pažymą ir
  patikrinimo kelyje ataskaitą, jei
  jos
  yra; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Per kiekvieną pradinį transporto priemonės patikrinimą kelyje inspektorius
  atlieka šiuos veiksmus
  :

Per kiekvieną pradinį transporto priemonės patikrinimą kelyje inspektorius:

a)

patikrina pagal 7 straipsnio 1 dalį transporto priemonėje turimą

  techninės apžiūros pažymą ir
  patikrinimo kelyje ataskaitą, jei
  jos
  yra;

| a) | patikrina
  paskutinės techninės apžiūros pažymą, patikrinimo įrodymą, išduotus pagal Reglamento (EB) Nr. XX [dėl periodinės techninės apžiūros], ir
  pagal 7 straipsnio 1 dalį transporto priemonėje laikomą

  paskutinio
  patikrinimo kelyje ataskaitą, jei
  jie
  yra; |
| --- | --- |

a)

patikrina
  paskutinės techninės apžiūros pažymą, patikrinimo įrodymą, išduotus pagal Reglamento (EB) Nr. XX [dėl periodinės techninės apžiūros], ir
  pagal 7 straipsnio 1 dalį transporto priemonėje laikomą

  paskutinio
  patikrinimo kelyje ataskaitą, jei
  jie
  yra;

| b) | vizualiai įvertina transporto priemonės
  ir jos krovinio
  būklę. |
| --- | --- |

b)

vizualiai įvertina transporto priemonės
  ir jos krovinio
  būklę.

| b) | vizualiai įvertina
  techninę
  transporto priemonės būklę. |
| --- | --- |

b)

vizualiai įvertina
  techninę
  transporto priemonės būklę.

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 dalies antros pastraipos b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | gali atlikti patikrinimą, ar laikomasi bet kurio kito reguliavimo reikalavimo, susijusio su komercinės transporto priemonės eksploatavimu Sąjungoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ba)

gali atlikti patikrinimą, ar laikomasi bet kurio kito reguliavimo reikalavimo, susijusio su komercinės transporto priemonės eksploatavimu Sąjungoje.

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalies antros pastraipos 2 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | važiuoklė ir rėmas, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

važiuoklė ir rėmas,

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalies antros pastraipos trečia įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | ašys,
  ratai, padangos
  ir pakaba
  , |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

ašys,
  ratai, padangos
  ir pakaba
  ,

| — | ratai
  ir
  padangos, |
| --- | --- |

—

ratai
  ir
  padangos,

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalies antros pastraipos 3 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | sukabinimo įranga, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

sukabinimo įranga,

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalies antros pastraipos ketvirta įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | neigiami veiksniai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

neigiami veiksniai.

| — | neigiami veiksniai
  : triukšmas ir pro išmetamąjį vamzdį išmetami teršalai
  . |
| --- | --- |

—

neigiami veiksniai
  : triukšmas ir pro išmetamąjį vamzdį išmetami teršalai
  .

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tikrinant kiekvieną komponentą
  patikrinama viena, kelios arba
  visos II priede išvardytos pozicijos, susijusios su tikrinamu komponentu. | Tikrinant kiekvieną komponentą
  tikrinamos
  visos II priede išvardytos pozicijos,
  kurios laikomos būtinomis ir yra
  susijusios su tikrinamu komponentu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Tikrinant kiekvieną komponentą
  patikrinama viena, kelios arba
  visos II priede išvardytos pozicijos, susijusios su tikrinamu komponentu.

Tikrinant kiekvieną komponentą
  tikrinamos
  visos II priede išvardytos pozicijos,
  kurios laikomos būtinomis ir yra
  susijusios su tikrinamu komponentu.

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalies ketvirta pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Be to, inspektorius gali tikrinti ir kitus II priedo 1 punkte išvardytus tikrintinus komponentus
  – patikrinti vieną, kelias arba
  visas tame priede išvardytas pozicijas. | Be to
  , kai būtina dėl galimo pavojaus saugai,
  inspektorius gali tikrinti ir kitus II priedo I dalyje išvardytus tikrintinus komponentus
  , apimančius
  visas tame priede išvardytas pozicijas
  , kurios laikomos būtinomis ir yra susijusios su tikrinamu komponentu
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Be to, inspektorius gali tikrinti ir kitus II priedo 1 punkte išvardytus tikrintinus komponentus
  – patikrinti vieną, kelias arba
  visas tame priede išvardytas pozicijas.

Be to
  , kai būtina dėl galimo pavojaus saugai,
  inspektorius gali tikrinti ir kitus II priedo I dalyje išvardytus tikrintinus komponentus
  , apimančius
  visas tame priede išvardytas pozicijas
  , kurios laikomos būtinomis ir yra susijusios su tikrinamu komponentu
  .

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalies penkta pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei iš techninės apžiūros pažymos arba patikrinimo kelyje ataskaitos matyti, kad per
  praėjusį mėnesį
  buvo patikrinta kuri nors iš II priede išvardytų pozicijų, inspektorius šios pozicijos netikrina, nebent
  būtų akivaizdu, kad yra su ja susijusių
  trūkumų. | Jei iš
  paskutinės
  techninės apžiūros pažymos
  , savanoriškos reguliarios transporto priemonės saugos patikros
  arba patikrinimo kelyje ataskaitos matyti, kad per
  praėjusius tris mėnesius
  buvo patikrinta kuri nors iš II priede išvardytų pozicijų, inspektorius šios pozicijos netikrina, nebent
  tokį patikrinimą reikia atlikti dėl akivaizdžių
  trūkumų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Jei iš techninės apžiūros pažymos arba patikrinimo kelyje ataskaitos matyti, kad per
  praėjusį mėnesį
  buvo patikrinta kuri nors iš II priede išvardytų pozicijų, inspektorius šios pozicijos netikrina, nebent
  būtų akivaizdu, kad yra su ja susijusių
  trūkumų.

Jei iš
  paskutinės
  techninės apžiūros pažymos
  , savanoriškos reguliarios transporto priemonės saugos patikros
  arba patikrinimo kelyje ataskaitos matyti, kad per
  praėjusius tris mėnesius
  buvo patikrinta kuri nors iš II priede išvardytų pozicijų, inspektorius šios pozicijos netikrina, nebent
  tokį patikrinimą reikia atlikti dėl akivaizdžių
  trūkumų.

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jei patikrinimai turi būti atliekami techninės apžiūros centre,
  pradinio patikrinimo kelyje vieta pasirenkama ne toliau kaip 10 km nuo to centro
  . | 2.   Jei patikrinimai turi būti atliekami techninės apžiūros centre,
  juos reikia kuo greičiau atlikti artimiausiame centre
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Jei patikrinimai turi būti atliekami techninės apžiūros centre,
  pradinio patikrinimo kelyje vieta pasirenkama ne toliau kaip 10 km nuo to centro
  .

2.   Jei patikrinimai turi būti atliekami techninės apžiūros centre,
  juos reikia kuo greičiau atlikti artimiausiame centre
  .

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Mobilioji patikrinimo grupė turi patikrinimui kelyje atlikti tinkamą įrangą, įskaitant bent transporto priemonės stabdžių, vairo, pakabos būklei ir išmetamųjų teršalų kiekiui įvertinti būtiną įrangą. | 3.   Mobilioji patikrinimo grupė turi patikrinimui kelyje atlikti tinkamą įrangą, įskaitant bent transporto priemonės stabdžių, vairo, pakabos būklei, išmetamųjų teršalų kiekiui
  ir svoriui
  įvertinti būtiną įrangą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Mobilioji patikrinimo grupė turi patikrinimui kelyje atlikti tinkamą įrangą, įskaitant bent transporto priemonės stabdžių, vairo, pakabos būklei ir išmetamųjų teršalų kiekiui įvertinti būtiną įrangą.

3.   Mobilioji patikrinimo grupė turi patikrinimui kelyje atlikti tinkamą įrangą, įskaitant bent transporto priemonės stabdžių, vairo, pakabos būklei, išmetamųjų teršalų kiekiui
  ir svoriui
  įvertinti būtiną įrangą.

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalies trečia įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | pavojingi trūkumai, dėl kurių kyla tiesioginis ir neišvengiamas pavojus kelių eismo saugai
  ir
  todėl transporto
  priemonė jokiu būdu negali būti naudojama
  kelyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

pavojingi trūkumai, dėl kurių kyla tiesioginis ir neišvengiamas pavojus kelių eismo saugai
  ir
  todėl transporto
  priemonė jokiu būdu negali būti naudojama
  kelyje.

| — | pavojingi trūkumai, dėl kurių kyla tiesioginis ir neišvengiamas pavojus kelių eismo saugai, todėl
  atitinkama valstybė narė arba jos kompetentingos institucijos pagrįstai uždraudžia naudoti
  transporto
  priemonę
  kelyje. |
| --- | --- |

—

pavojingi trūkumai, dėl kurių kyla tiesioginis ir neišvengiamas pavojus kelių eismo saugai, todėl
  atitinkama valstybė narė arba jos kompetentingos institucijos pagrįstai uždraudžia naudoti
  transporto
  priemonę
  kelyje.

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 13 straipsnis | 13 straipsnis |
| Specialios
  krovinio pritvirtinimo
  patikrinimo taisyklės | Krovinio pritvirtinimo
  patikrinimas |
| Inspektorius
  gali pagal
  IV priedą
  patikrinti transporto priemonės krovinio pritvirtinimą.
  Jei nustatoma didelių arba pavojingų
  krovinio pritvirtinimo
  trūkumų, taip pat taikomos 14 straipsnyje nurodytos vėlesnės kontrolės procedūros
  . | Inspektoriai
  gali pagal
  galiojančius standartus
  patikrinti transporto priemonės krovinio pritvirtinimą.
  Tokio patikrinimo rezultatų neįvedami į rizikos vertinimo sistemą, kol
  krovinio pritvirtinimo
  taisyklės nebus suderintos Sąjungos lygmeniu
  . |
| | Iki ... [suderinti su pasiūlyme dėl Reglamento dėl periodinės techninės apžiūros 18a straipsnyje nurodyta data] Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie derinimo lygį krovinio pritvirtinimo kelių transporte srityje, jo tikrinimą kelyje ir metodų, naudojamų užtikrinti, kad įmonės, naudojančios transporto priemonę, siuntėjai, ekspeditoriai, krovėjai ir kiti susiję naudotojai, atliekantys veiksmus su kroviniu, laikytųsi krovinio pritvirtinimo reikalavimų, analizės rezultatus. |
| | Prireikus kartu su ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

13 straipsnis

13 straipsnis

Specialios
  krovinio pritvirtinimo
  patikrinimo taisyklės

Krovinio pritvirtinimo
  patikrinimas

Inspektorius
  gali pagal
  IV priedą
  patikrinti transporto priemonės krovinio pritvirtinimą.
  Jei nustatoma didelių arba pavojingų
  krovinio pritvirtinimo
  trūkumų, taip pat taikomos 14 straipsnyje nurodytos vėlesnės kontrolės procedūros
  .

Inspektoriai
  gali pagal
  galiojančius standartus
  patikrinti transporto priemonės krovinio pritvirtinimą.
  Tokio patikrinimo rezultatų neįvedami į rizikos vertinimo sistemą, kol
  krovinio pritvirtinimo
  taisyklės nebus suderintos Sąjungos lygmeniu
  .

Iki ... [suderinti su pasiūlyme dėl Reglamento dėl periodinės techninės apžiūros 18a straipsnyje nurodyta data] Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie derinimo lygį krovinio pritvirtinimo kelių transporte srityje, jo tikrinimą kelyje ir metodų, naudojamų užtikrinti, kad įmonės, naudojančios transporto priemonę, siuntėjai, ekspeditoriai, krovėjai ir kiti susiję naudotojai, atliekantys veiksmus su kroviniu, laikytųsi krovinio pritvirtinimo reikalavimų, analizės rezultatus.

Prireikus kartu su ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kiekvienas per pradinį arba išsamesnį patikrinimą nustatytas didelis trūkumas turi būti nedelsiant pašalintas
  arti
  patikrinimo vietos. | 1.   Kiekvienas per pradinį arba išsamesnį patikrinimą nustatytas didelis trūkumas turi būti nedelsiant pašalintas
  vietoje, kurioje yra būtina įranga ir kuri yra kuo arčiau pradinio patikrinimo arba išsamesnio
  patikrinimo
  atlikimo
  vietos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Kiekvienas per pradinį arba išsamesnį patikrinimą nustatytas didelis trūkumas turi būti nedelsiant pašalintas
  arti
  patikrinimo vietos.

1.   Kiekvienas per pradinį arba išsamesnį patikrinimą nustatytas didelis trūkumas turi būti nedelsiant pašalintas
  vietoje, kurioje yra būtina įranga ir kuri yra kuo arčiau pradinio patikrinimo arba išsamesnio
  patikrinimo
  atlikimo
  vietos.

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Jei transporto priemonės trūkumai priskiriami prie pavojingų trūkumų kategorijos, inspektorius neleidžia transporto priemonės naudoti tol, kol tie trūkumai nebus pašalinti patikrinimo vietoje. Inspektorius
  gali leisti
  tokia transporto priemone nuvažiuoti iki arčiausiai esančių remonto dirbtuvių, kuriose galima pašalinti tuos trūkumus, su sąlyga, kad pavojingi trūkumai pašalinami taip, kad būtų galima nuvažiuoti iki tų dirbtuvių nesukeliant tiesioginio pavojaus toje transporto priemonėje esančių asmenų ar kitų eismo dalyvių saugai. | 3.   Jei transporto priemonės trūkumai priskiriami prie pavojingų trūkumų kategorijos, inspektorius neleidžia transporto priemonės naudoti tol, kol tie trūkumai nebus pašalinti patikrinimo vietoje
  arba vienoje iš arčiausiai esančių remonto dirbtuvių
  .
  Jei nustatomi transporto priemonės komponentų, nurodytų 10 straipsnio 2 dalyje, trūkumai,
  inspektorius
  leidžia
  tokia transporto priemone nuvažiuoti iki arčiausiai esančių remonto dirbtuvių, kuriose galima pašalinti tuos trūkumus, su sąlyga, kad pavojingi trūkumai pašalinami taip, kad būtų galima nuvažiuoti iki tų dirbtuvių nesukeliant tiesioginio pavojaus toje transporto priemonėje esančių asmenų ar kitų eismo dalyvių saugai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Jei transporto priemonės trūkumai priskiriami prie pavojingų trūkumų kategorijos, inspektorius neleidžia transporto priemonės naudoti tol, kol tie trūkumai nebus pašalinti patikrinimo vietoje. Inspektorius
  gali leisti
  tokia transporto priemone nuvažiuoti iki arčiausiai esančių remonto dirbtuvių, kuriose galima pašalinti tuos trūkumus, su sąlyga, kad pavojingi trūkumai pašalinami taip, kad būtų galima nuvažiuoti iki tų dirbtuvių nesukeliant tiesioginio pavojaus toje transporto priemonėje esančių asmenų ar kitų eismo dalyvių saugai.

3.   Jei transporto priemonės trūkumai priskiriami prie pavojingų trūkumų kategorijos, inspektorius neleidžia transporto priemonės naudoti tol, kol tie trūkumai nebus pašalinti patikrinimo vietoje
  arba vienoje iš arčiausiai esančių remonto dirbtuvių
  .
  Jei nustatomi transporto priemonės komponentų, nurodytų 10 straipsnio 2 dalyje, trūkumai,
  inspektorius
  leidžia
  tokia transporto priemone nuvažiuoti iki arčiausiai esančių remonto dirbtuvių, kuriose galima pašalinti tuos trūkumus, su sąlyga, kad pavojingi trūkumai pašalinami taip, kad būtų galima nuvažiuoti iki tų dirbtuvių nesukeliant tiesioginio pavojaus toje transporto priemonėje esančių asmenų ar kitų eismo dalyvių saugai.

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 3 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Transporto priemonę, kurios trūkumai priskiriami prie pavojingų trūkumų kategorijos, inspektorius gali leisti nugabenti tiesiai į arčiausiai esančią vietą, kurioje būtų galima atlikti tos transporto priemonės remontą arba sulaikytą transporto priemonę pastatyti saugoti. | (Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.) |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Transporto priemonę, kurios trūkumai priskiriami prie pavojingų trūkumų kategorijos, inspektorius gali leisti nugabenti tiesiai į arčiausiai esančią vietą, kurioje būtų galima atlikti tos transporto priemonės remontą arba sulaikytą transporto priemonę pastatyti saugoti.

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Atlikęs išsamesnį patikrinimą, inspektorius per pagrįstą terminą jo rezultatus praneša kompetentingai institucijai. Kompetentinga institucija
  saugo
  šią informaciją 36 mėnesius nuo jos gavimo dienos. | 2.   Atlikęs išsamesnius patikrinimus kelyje, inspektorius per pagrįstą terminą
  elektroniniu būdu

  jų rezultatus praneša kompetentingai institucijai. Kompetentinga institucija
  įveda
  šią informaciją
  į Reglamento (EB) Nr. 1071/2009 nurodytą nacionalinį registrą ir
  saugo
  ją
  36 mėnesius nuo jos gavimo dienos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Atlikęs išsamesnį patikrinimą, inspektorius per pagrįstą terminą jo rezultatus praneša kompetentingai institucijai. Kompetentinga institucija
  saugo
  šią informaciją 36 mėnesius nuo jos gavimo dienos.

2.   Atlikęs išsamesnius patikrinimus kelyje, inspektorius per pagrįstą terminą
  elektroniniu būdu

  jų rezultatus praneša kompetentingai institucijai. Kompetentinga institucija
  įveda
  šią informaciją
  į Reglamento (EB) Nr. 1071/2009 nurodytą nacionalinį registrą ir
  saugo
  ją
  36 mėnesius nuo jos gavimo dienos.

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Patikrinimo kelyje rezultatai pranešami transporto priemonės registracijos institucijai. | 3.   Patikrinimo kelyje rezultatai
  elektroniniu būdu
  pranešami transporto priemonės registracijos institucijai
  , transporto priemonės savininkui ir, jei transporto priemonės registruotos kitoje valstybėje narėje, informacija pateikiama EKTĮR, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 1071/2009
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Patikrinimo kelyje rezultatai pranešami transporto priemonės registracijos institucijai.

3.   Patikrinimo kelyje rezultatai
  elektroniniu būdu
  pranešami transporto priemonės registracijos institucijai
  , transporto priemonės savininkui ir, jei transporto priemonės registruotos kitoje valstybėje narėje, informacija pateikiama EKTĮR, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 1071/2009
  .

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Jei transporto priemonėje, kuri nėra registruota patikrinimą atliekančioje valstybėje narėje, nustatoma didelių arba pavojingų trūkumų, visų pirma tokių, dėl kurių uždraudžiama transporto priemonę naudoti, ryšių palaikymo punktas informuoja transporto priemonės registracijos valstybės narės kompetentingą instituciją apie šio patikrinimo rezultatus. | 1.   Jei transporto priemonėje, kuri nėra registruota patikrinimą atliekančioje valstybėje narėje, nustatoma didelių arba pavojingų trūkumų, visų pirma tokių, dėl kurių uždraudžiama transporto priemonę naudoti, ryšių palaikymo punktas informuoja transporto priemonės registracijos valstybės narės kompetentingą instituciją apie šio patikrinimo rezultatus. |
| | Registracijos valstybė narė, klasifikuodama įmones pagal 6 straipsnio 2 dalį, atsižvelgia į šią informaciją. |
| Pranešimą sudaro VI priede nustatyti patikrinimo kelyje ataskaitos elementai. | Šią informaciją sudaro VI priede nustatyti patikrinimo kelyje ataskaitos elementai
  , informacija pateikiama standartizuota forma ir pranešama naudojantis Reglamento (EB) Nr. 1071/2009 16 straipsnyje nurodytu nacionaliniu elektroniniu registru
  . |
| Komisija pagal 23 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą patvirtina išsamias pranešimo registracijos valstybės narės kompetentingai institucijai apie didelių arba pavojingų trūkumų turinčias transporto priemones teikimo tvarkos taisykles. | Komisija pagal 23 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą patvirtina išsamias pranešimo registracijos valstybės narės kompetentingai institucijai apie didelių arba pavojingų trūkumų turinčias transporto priemones teikimo tvarkos taisykles. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Jei transporto priemonėje, kuri nėra registruota patikrinimą atliekančioje valstybėje narėje, nustatoma didelių arba pavojingų trūkumų, visų pirma tokių, dėl kurių uždraudžiama transporto priemonę naudoti, ryšių palaikymo punktas informuoja transporto priemonės registracijos valstybės narės kompetentingą instituciją apie šio patikrinimo rezultatus.

1.   Jei transporto priemonėje, kuri nėra registruota patikrinimą atliekančioje valstybėje narėje, nustatoma didelių arba pavojingų trūkumų, visų pirma tokių, dėl kurių uždraudžiama transporto priemonę naudoti, ryšių palaikymo punktas informuoja transporto priemonės registracijos valstybės narės kompetentingą instituciją apie šio patikrinimo rezultatus.

Registracijos valstybė narė, klasifikuodama įmones pagal 6 straipsnio 2 dalį, atsižvelgia į šią informaciją.

Pranešimą sudaro VI priede nustatyti patikrinimo kelyje ataskaitos elementai.

Šią informaciją sudaro VI priede nustatyti patikrinimo kelyje ataskaitos elementai
  , informacija pateikiama standartizuota forma ir pranešama naudojantis Reglamento (EB) Nr. 1071/2009 16 straipsnyje nurodytu nacionaliniu elektroniniu registru
  .

Komisija pagal 23 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą patvirtina išsamias pranešimo registracijos valstybės narės kompetentingai institucijai apie didelių arba pavojingų trūkumų turinčias transporto priemones teikimo tvarkos taisykles.

Komisija pagal 23 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą patvirtina išsamias pranešimo registracijos valstybės narės kompetentingai institucijai apie didelių arba pavojingų trūkumų turinčias transporto priemones teikimo tvarkos taisykles.

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Apie veiksmus, kurių imtasi, transporto priemonės registracijos valstybės narės kompetentinga institucija informuoja patikrinimą
  atlikusią valstybę narę
  . | Apie veiksmus, kurių imtasi, transporto priemonės registracijos valstybės narės kompetentinga institucija informuoja patikrinimą
  atlikusios valstybės narės kompetentingą instituciją ir įvedą šią informaciją į EKTĮR
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Apie veiksmus, kurių imtasi, transporto priemonės registracijos valstybės narės kompetentinga institucija informuoja patikrinimą
  atlikusią valstybę narę
  .

Apie veiksmus, kurių imtasi, transporto priemonės registracijos valstybės narės kompetentinga institucija informuoja patikrinimą
  atlikusios valstybės narės kompetentingą instituciją ir įvedą šią informaciją į EKTĮR
  .

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Jeigu nustatoma didelių arba pavojingų trūkumų, pagal 16 straipsnį ryšių palaikymo punktui turi būti praneštas transporto priemonės naudotojo pavadinimas (vardas, pavardė). |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a.
     
  Jeigu nustatoma didelių arba pavojingų trūkumų, pagal 16 straipsnį ryšių palaikymo punktui turi būti praneštas transporto priemonės naudotojo pavadinimas (vardas, pavardė).

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Registracijos valstybė narė techninį patikrinimą kelyje atliekančiai institucijai teikia informaciją apie įmonės, kurios transporto priemonė tikrinama, rizikos profilį. Ši informacija per pagrįstą terminą pateikiama elektroninėmis priemonėmis. Komisija priima įgyvendinimo aktus dėl išsamių taisyklių, reglamentuojančių tokios informacijos teikimo šioms institucijoms tvarką. |
| | Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 23 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2b.
     
  Registracijos valstybė narė techninį patikrinimą kelyje atliekančiai institucijai teikia informaciją apie įmonės, kurios transporto priemonė tikrinama, rizikos profilį. Ši informacija per pagrįstą terminą pateikiama elektroninėmis priemonėmis. Komisija priima įgyvendinimo aktus dėl išsamių taisyklių, reglamentuojančių tokios informacijos teikimo šioms institucijoms tvarką.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 23 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija
  sukauptus duomenis
  pateikia Europos Parlamentui. | Komisija pateikia Europos Parlamentui
  ataskaitą, kurioje apibendrinami sukaupti duomenys
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija
  sukauptus duomenis
  pateikia Europos Parlamentui.

Komisija pateikia Europos Parlamentui
  ataskaitą, kurioje apibendrinami sukaupti duomenys
  .

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   21 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami
  neribotam
  laikotarpiui nuo [šio reglamento įsigaliojimo data]. | 2.   21 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
  Komisijai
  suteikiami
  penkerių metų
  laikotarpiui nuo [šio reglamento įsigaliojimo data].
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   21 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami
  neribotam
  laikotarpiui nuo [šio reglamento įsigaliojimo data].

2.   21 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
  Komisijai
  suteikiami
  penkerių metų
  laikotarpiui nuo [šio reglamento įsigaliojimo data].
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Pagal 1 dalį nustatomose taisyklėse numatomos sankcijos, taikomos tuo atveju, jei vairuotojas arba transporto priemonės naudotojas nebendradarbiauja su inspektoriumi ir
  nepašalina per patikrinimą nustatytų trūkumų
  . | 2.   Pagal 1 dalį nustatytose taisyklėse numatomos sankcijos, taikomos tuo atveju, jei vairuotojas arba naudotojas nebendradarbiauja su inspektoriumi ir
  jei transporto priemonė neteisėtai naudojama dėl to, kad nesilaikoma 14 straipsnio
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Pagal 1 dalį nustatomose taisyklėse numatomos sankcijos, taikomos tuo atveju, jei vairuotojas arba transporto priemonės naudotojas nebendradarbiauja su inspektoriumi ir
  nepašalina per patikrinimą nustatytų trūkumų
  .

2.   Pagal 1 dalį nustatytose taisyklėse numatomos sankcijos, taikomos tuo atveju, jei vairuotojas arba naudotojas nebendradarbiauja su inspektoriumi ir
  jei transporto priemonė neteisėtai naudojama dėl to, kad nesilaikoma 14 straipsnio
  .

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 2 dalies 5.2.2 pozicijos d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| 5.2.2. | Ratai |

Komisijos siūlomas tekstas

5.2.2.

Ratai

Vizuali kiekvieno rato apžiūra iš abiejų pusių.

| Parlamento pakeitimas |
| --- |
| 5.2.2. | Ratai |

Parlamento pakeitimas

5.2.2.

Ratai

Vizuali kiekvieno rato apžiūra iš abiejų pusių.

| da) | Ratas neatitinka rato stebulės |
| --- | --- |

da)

Ratas neatitinka rato stebulės

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 2 dalies 5.2.3 pozicijos antras stulpelis „Metodas“

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| 5.2.3 | Padangos |

Komisijos siūlomas tekstas

5.2.3

Padangos

Vizuali visos padangos apžiūra ridenant transporto priemonę atgal ir į priekį.

| Parlamento pakeitimas |
| --- |
| 5.2.3 | Padangos |

Parlamento pakeitimas

5.2.3

Padangos

Vizuali visos padangos apžiūra ridenant transporto priemonę atgal ir į priekį.

Matuojant padangos slėgį naudoti slėgmatį ir palyginti jo vertes su gamintojo pateikiamomis vertėmis.

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1 dalies antraštės „Pavojingi trūkumai“ pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tai trūkumai, dėl kurių kyla tiesioginis ir neišvengiamas pavojus kelių eismo saugai.
  Toliau
  naudoti transporto priemonę kelyje
  draudžiama
  , tačiau tam tikrais atvejais ir tam tikromis sąlygomis gali būti leidžiama nuvažiuoti tiesiai į nurodytą vietą, pvz., nedelsiant atlikti transporto priemonės remontą arba sulaikytą transporto priemonę pastatyti nurodytoje vietoje. | Tai trūkumai, dėl kurių kyla tiesioginis ir neišvengiamas pavojus kelių eismo saugai
  , todėl atitinkama valstybė narė arba jos kompetentingos institucijos pagrįstai uždraudžia
  naudoti transporto priemonę kelyje, tačiau tam tikrais atvejais ir tam tikromis sąlygomis gali būti leidžiama nuvažiuoti tiesiai į nurodytą vietą, pvz., nedelsiant atlikti transporto priemonės remontą arba sulaikytą transporto priemonę pastatyti nurodytoje vietoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Tai trūkumai, dėl kurių kyla tiesioginis ir neišvengiamas pavojus kelių eismo saugai.
  Toliau
  naudoti transporto priemonę kelyje
  draudžiama
  , tačiau tam tikrais atvejais ir tam tikromis sąlygomis gali būti leidžiama nuvažiuoti tiesiai į nurodytą vietą, pvz., nedelsiant atlikti transporto priemonės remontą arba sulaikytą transporto priemonę pastatyti nurodytoje vietoje.

Tai trūkumai, dėl kurių kyla tiesioginis ir neišvengiamas pavojus kelių eismo saugai
  , todėl atitinkama valstybė narė arba jos kompetentingos institucijos pagrįstai uždraudžia
  naudoti transporto priemonę kelyje, tačiau tam tikrais atvejais ir tam tikromis sąlygomis gali būti leidžiama nuvažiuoti tiesiai į nurodytą vietą, pvz., nedelsiant atlikti transporto priemonės remontą arba sulaikytą transporto priemonę pastatyti nurodytoje vietoje.

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies 5.2.3 pozicijos e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| 5.2.3. | Padangos |

Komisijos siūlomas tekstas

5.2.3.

Padangos

| e) | Padangos protektoriaus gylis
  neatitinka reikalavimų(1)

  . |
| --- | --- |

e)

Padangos protektoriaus gylis
  neatitinka reikalavimų(1)

  .

X

X

| | Mažiau nei 80 % reikalaujamo protektoriaus gylio. |
| --- | --- |

Mažiau nei 80 % reikalaujamo protektoriaus gylio.

| Parlamento pakeitimas |
| --- |
| 5.2.3. | Padangos |

Parlamento pakeitimas

5.2.3.

Padangos

| e) | Padangos protektoriaus gylis
  atitinka minimalius teisinius reikalavimus
  . |
| --- | --- |

e)

Padangos protektoriaus gylis
  atitinka minimalius teisinius reikalavimus
  .

X

X

| | Padangų protektoriaus gylis neatitinka minimalių teisinių reikalavimų
  . |
| --- | --- |

Padangų protektoriaus gylis neatitinka minimalių teisinių reikalavimų
  .

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies 5.2.3 pozicijos g a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| 5.2.3. | Padangos |

Komisijos siūlomas tekstas

5.2.3.

Padangos

| Parlamento pakeitimas |
| --- |
| 5.2.3. | Padangos |

Parlamento pakeitimas

5.2.3.

Padangos

| ga) | Eksploatacinis darbinis slėgis vienoje iš transporto priemonės padangų sumažėjo 20 %. |
| --- | --- |

ga)

Eksploatacinis darbinis slėgis vienoje iš transporto priemonės padangų sumažėjo 20 %.

X

X

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| <...> | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

<...>

Išbraukta.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0207/2013).

(2)  

  OL L 102, 2006 4 11, p. 1.

(3)  

  OL L 370, 1985 12 31, p. 8.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/214 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/214

---

P7_TA(2013)0297

Motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninė apžiūra ***I

2013 m. liepos 2 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuriuo panaikinama Direktyva 2009/40/EB (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 075/34)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | techninė apžiūra yra platesnio režimo, kuriuo užtikrinama, kad naudojamos transporto priemonės išliktų saugios ir aplinkosaugos požiūriu priimtinos būklės, dalis. Šis režimas turėtų apimti visų transporto priemonių periodines technines apžiūras ir komercinio kelių transporto veikloje naudojamų transporto priemonių techninius patikrinimus keliuose, taip pat nuostatas dėl transporto priemonių registracijos procedūros
  siekiant užtikrinti, kad
  tiesioginį pavojų kelių eismo saugai
  keliančios
  transporto
  priemonės nebūtų naudojamos keliuose
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

techninė apžiūra yra platesnio režimo, kuriuo užtikrinama, kad naudojamos transporto priemonės išliktų saugios ir aplinkosaugos požiūriu priimtinos būklės, dalis. Šis režimas turėtų apimti visų transporto priemonių periodines technines apžiūras ir komercinio kelių transporto veikloje naudojamų transporto priemonių techninius patikrinimus keliuose, taip pat nuostatas dėl transporto priemonių registracijos procedūros
  siekiant užtikrinti, kad
  tiesioginį pavojų kelių eismo saugai
  keliančios
  transporto
  priemonės nebūtų naudojamos keliuose
  ;

| (3) | techninė apžiūra yra platesnio režimo, kuriuo užtikrinama, kad naudojamos transporto priemonės išliktų saugios ir aplinkosaugos požiūriu priimtinos būklės, dalis. Šis režimas turėtų apimti visų transporto priemonių periodines technines apžiūras ir komercinio kelių transporto veikloje naudojamų transporto priemonių techninius patikrinimus keliuose, taip pat nuostatas dėl transporto priemonių registracijos procedūros
  . Periodinės techninės apžiūros turėtų būti pagrindinė priemonė tinkamai techninei būklei užtikrinti. Komercinių transporto priemonių patikrinimai keliuose turėtų tik papildyti periodines technines apžiūras ir turėtų būti taikomi
  tiesioginį pavojų eismo saugai
  keliančioms
  transporto
  priemonėms
  ; |
| --- | --- |

(3)

techninė apžiūra yra platesnio režimo, kuriuo užtikrinama, kad naudojamos transporto priemonės išliktų saugios ir aplinkosaugos požiūriu priimtinos būklės, dalis. Šis režimas turėtų apimti visų transporto priemonių periodines technines apžiūras ir komercinio kelių transporto veikloje naudojamų transporto priemonių techninius patikrinimus keliuose, taip pat nuostatas dėl transporto priemonių registracijos procedūros
  . Periodinės techninės apžiūros turėtų būti pagrindinė priemonė tinkamai techninei būklei užtikrinti. Komercinių transporto priemonių patikrinimai keliuose turėtų tik papildyti periodines technines apžiūras ir turėtų būti taikomi
  tiesioginį pavojų eismo saugai
  keliančioms
  transporto
  priemonėms
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | visos viešuosiuose keliuose naudojamos transporto priemonės, nedarant poveikio reikalavimams atlikti periodines technines apžiūras, privalo būti tinkamos techninės būklės visą laiką, kai yra naudojamos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

visos viešuosiuose keliuose naudojamos transporto priemonės, nedarant poveikio reikalavimams atlikti periodines technines apžiūras, privalo būti tinkamos techninės būklės visą laiką, kai yra naudojamos;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

3 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3b) | techninės būklės palaikymo priemonių vykdymo užtikrinimas turėtų apimti transporto priemonių savininkams skirtas informavimo kampanijas, kuriomis būtų siekiama plėsti gerąją patirtį ir suformuoti įpročius atlikti būtiniausius savo transporto priemonės patikrinimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3b)

techninės būklės palaikymo priemonių vykdymo užtikrinimas turėtų apimti transporto priemonių savininkams skirtas informavimo kampanijas, kuriomis būtų siekiama plėsti gerąją patirtį ir suformuoti įpročius atlikti būtiniausius savo transporto priemonės patikrinimus;

Pakeitimai 4 ir 115

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | Sąjungoje priimta techninių standartų ir nustatyta transporto priemonių saugos reikalavimų. Tačiau reikia nustatyti periodinės techninės apžiūros režimą ir taip užtikrinti, kad rinkai pateiktos transporto priemonės visą jų naudojimo laiką atitiktų saugos standartus.
  Šis režimas turėtų būti taikomas
  transporto priemonėms, kurių kategorijos nustatytos 2002 m. kovo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/24/EB dėl dviračių ir triračių motorinių transporto priemonių, panaikinančioje Tarybos direktyvą 92/61/EEB, 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/46/EB, nustatančioje motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus, ir 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/37/EB dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo ir panaikinančioje Direktyvą 74/150/EEB; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

Sąjungoje priimta techninių standartų ir nustatyta transporto priemonių saugos reikalavimų. Tačiau reikia nustatyti periodinės techninės apžiūros režimą ir taip užtikrinti, kad rinkai pateiktos transporto priemonės visą jų naudojimo laiką atitiktų saugos standartus.
  Šis režimas turėtų būti taikomas
  transporto priemonėms, kurių kategorijos nustatytos 2002 m. kovo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/24/EB dėl dviračių ir triračių motorinių transporto priemonių, panaikinančioje Tarybos direktyvą 92/61/EEB, 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/46/EB, nustatančioje motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus, ir 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/37/EB dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo ir panaikinančioje Direktyvą 74/150/EEB;

| (4) | Sąjungoje priimta techninių standartų ir nustatyta transporto priemonių saugos reikalavimų. Tačiau reikia nustatyti periodinės techninės apžiūros režimą ir taip užtikrinti, kad rinkai pateiktos transporto priemonės visą jų naudojimo laiką atitiktų saugos standartus.
  Jokia modifikuota įranga, turinti įtakos transporto priemonės saugos ir aplinkosaugos charakteristikoms, neturėtų neigiamai paveikti tų charakteristikų, kurias ji turėjo transporto priemonę patvirtinant, pirmą kartą registruojant ar pradedant naudoti. Valstybės narės galėtų sukurti nacionalinius su technine apžiūra susijusius reikalavimus, taikomus
  transporto priemonėms, kurių kategorijos nustatytos 2002 m. kovo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/24/EB dėl dviračių ir triračių motorinių transporto priemonių
  ; tas nacionalinis techninės būklės palaikymo režimas turėtų būti taikomas transporto priemonėms
  ,
  kurių klasės nustatytos
  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/46/EB, nustatančioje motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus, ir 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/37/EB dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo; |
| --- | --- |

(4)

Sąjungoje priimta techninių standartų ir nustatyta transporto priemonių saugos reikalavimų. Tačiau reikia nustatyti periodinės techninės apžiūros režimą ir taip užtikrinti, kad rinkai pateiktos transporto priemonės visą jų naudojimo laiką atitiktų saugos standartus.
  Jokia modifikuota įranga, turinti įtakos transporto priemonės saugos ir aplinkosaugos charakteristikoms, neturėtų neigiamai paveikti tų charakteristikų, kurias ji turėjo transporto priemonę patvirtinant, pirmą kartą registruojant ar pradedant naudoti. Valstybės narės galėtų sukurti nacionalinius su technine apžiūra susijusius reikalavimus, taikomus
  transporto priemonėms, kurių kategorijos nustatytos 2002 m. kovo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/24/EB dėl dviračių ir triračių motorinių transporto priemonių
  ; tas nacionalinis techninės būklės palaikymo režimas turėtų būti taikomas transporto priemonėms
  ,
  kurių klasės nustatytos
  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/46/EB, nustatančioje motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus, ir 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/37/EB dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | iš anksto atskleidus su tinkamumu važinėti keliais susijusį motorinės transporto priemonės trūkumą, padedama pašalinti būtent tą trūkumą ir taip išvengti eismo įvykio, o sutaupytos su tokiu eismo įvykiu susijusios lėšos turėtų būti panaudotos premijų sistemai kurti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | didelė kelių transporto priemonių išmetamų teršalų, visų pirma CO2, dalis yra susijusi su nedidele transporto priemonių, kurių teršalų kontrolės sistemos neveikia, dalimi. Apskaičiuota, kad 5 % viso transporto priemonių parko išmeta 25 % visų išmetamų teršalų. Todėl nustačius periodinės techninės apžiūros režimą sumažėtų vidutinis transporto priemonių išmetamų teršalų kiekis ir taip būtų prisidėta prie aplinkos gerinimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

didelė kelių transporto priemonių išmetamų teršalų, visų pirma CO2, dalis yra susijusi su nedidele transporto priemonių, kurių teršalų kontrolės sistemos neveikia, dalimi. Apskaičiuota, kad 5 % viso transporto priemonių parko išmeta 25 % visų išmetamų teršalų. Todėl nustačius periodinės techninės apžiūros režimą sumažėtų vidutinis transporto priemonių išmetamų teršalų kiekis ir taip būtų prisidėta prie aplinkos gerinimo;

| (6) | didelė kelių transporto priemonių išmetamų teršalų, visų pirma CO2, dalis yra susijusi su nedidele transporto priemonių, kurių teršalų kontrolės sistemos neveikia, dalimi. Apskaičiuota, kad 5 % viso transporto priemonių parko išmeta 25 % visų išmetamų teršalų.
  Tai taikytina ir modernios konstrukcijos variklių išmetamiems didesniems kietųjų dalelių bei NOx kiekiams: juos reikia tikrinti paimant išsamesnį išlakų mėginį – be kita ko, elektroniniu valdymo prietaisu turi būti patikrinamas pačios transporto priemonės vidaus diagnostikos sistemos patikimumas ir veikimas, kuris būtų patvirtintas atliekant dabar taikomą variklio išmetalų matavimą, kad visa dujų išmetimo sistema būtų visapusiškai patikrinta, nes vien transporto priemonės vidaus diagnostikos sistemos patikrinimas neduoda patikimų rezultatų.
  Todėl nustačius periodinės techninės apžiūros režimą sumažėtų vidutinis transporto priemonių išmetamų teršalų kiekis ir taip būtų prisidėta prie aplinkos gerinimo; |
| --- | --- |

(6)

didelė kelių transporto priemonių išmetamų teršalų, visų pirma CO2, dalis yra susijusi su nedidele transporto priemonių, kurių teršalų kontrolės sistemos neveikia, dalimi. Apskaičiuota, kad 5 % viso transporto priemonių parko išmeta 25 % visų išmetamų teršalų.
  Tai taikytina ir modernios konstrukcijos variklių išmetamiems didesniems kietųjų dalelių bei NOx kiekiams: juos reikia tikrinti paimant išsamesnį išlakų mėginį – be kita ko, elektroniniu valdymo prietaisu turi būti patikrinamas pačios transporto priemonės vidaus diagnostikos sistemos patikimumas ir veikimas, kuris būtų patvirtintas atliekant dabar taikomą variklio išmetalų matavimą, kad visa dujų išmetimo sistema būtų visapusiškai patikrinta, nes vien transporto priemonės vidaus diagnostikos sistemos patikrinimas neduoda patikimų rezultatų.
  Todėl nustačius periodinės techninės apžiūros režimą sumažėtų vidutinis transporto priemonių išmetamų teršalų kiekis ir taip būtų prisidėta prie aplinkos gerinimo;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | vietos transporto reikmėms
  vietoje sunkvežimių
  vis labiau
  naudojamos žemės ūkio transporto priemonės, kurių didžiausias projektinis greitis yra didesnis nei 40 km/h. Jų
  keliama rizika yra analogiška su sunkvežimiais susijusiai rizikai, todėl šios kategorijos transporto priemonių
  techninė apžiūra
  turėtų būti
  atliekama taip pat, kaip sunkvežimių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

vietos transporto reikmėms
  vietoje sunkvežimių
  vis labiau
  naudojamos žemės ūkio transporto priemonės, kurių didžiausias projektinis greitis yra didesnis nei 40 km/h. Jų
  keliama rizika yra analogiška su sunkvežimiais susijusiai rizikai, todėl šios kategorijos transporto priemonių
  techninė apžiūra
  turėtų būti
  atliekama taip pat, kaip sunkvežimių;

| (8) | komerciniams pervežimams keliais
  vietoje sunkvežimių
  kai kuriais atvejais
  naudojamos žemės ūkio transporto priemonės, kurių didžiausias projektinis greitis yra didesnis nei 40 km/h. 
  Svarbu užtikrinti, kad tais atvejais, kai žemės ūkio transporto priemonės taip naudojamos,
  jų techninė apžiūra
  būtų
  atliekama taip pat, kaip sunkvežimių; |
| --- | --- |

(8)

komerciniams pervežimams keliais
  vietoje sunkvežimių
  kai kuriais atvejais
  naudojamos žemės ūkio transporto priemonės, kurių didžiausias projektinis greitis yra didesnis nei 40 km/h. 
  Svarbu užtikrinti, kad tais atvejais, kai žemės ūkio transporto priemonės taip naudojamos,
  jų techninė apžiūra
  būtų
  atliekama taip pat, kaip sunkvežimių;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | istorinės vertės transporto
  priemonių paskirtis – išsaugoti
  laikmečio, kuriuo jos buvo pagamintos, istorinį palikimą
  , o viešuosiuose keliuose jos, manoma, beveik nenaudojamos,

  todėl

  valstybėms
  narėms turėtų būti palikta teisė leisti, kad tokių transporto priemonių periodinė techninė apžiūra būtų atliekama rečiau. Taip pat valstybės narės turėtų savo nuožiūra reguliuoti kitų tipų specializuotų transporto priemonių techninę apžiūrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

istorinės vertės transporto
  priemonių paskirtis – išsaugoti
  laikmečio, kuriuo jos buvo pagamintos, istorinį palikimą
  , o viešuosiuose keliuose jos, manoma, beveik nenaudojamos,

  todėl

  valstybėms
  narėms turėtų būti palikta teisė leisti, kad tokių transporto priemonių periodinė techninė apžiūra būtų atliekama rečiau. Taip pat valstybės narės turėtų savo nuožiūra reguliuoti kitų tipų specializuotų transporto priemonių techninę apžiūrą;

| (9) | istorinės vertės transporto
  priemonės išsaugo
  laikmečio, kuriuo jos buvo pagamintos, istorinį palikimą,
  laikomos istorijos požiūriu tinkamomis sąlygomis ir retai naudojamos kaip kasdienės transporto priemonės. Valstybėms
  narėms turėtų būti palikta teisė leisti, kad tokių transporto priemonių periodinė techninė apžiūra būtų atliekama rečiau
  , arba kitaip reguliuoti jų techninės apžiūros tvarką
  . Taip pat valstybės narės turėtų savo nuožiūra reguliuoti kitų tipų specializuotų transporto priemonių techninę apžiūrą; |
| --- | --- |

(9)

istorinės vertės transporto
  priemonės išsaugo
  laikmečio, kuriuo jos buvo pagamintos, istorinį palikimą,
  laikomos istorijos požiūriu tinkamomis sąlygomis ir retai naudojamos kaip kasdienės transporto priemonės. Valstybėms
  narėms turėtų būti palikta teisė leisti, kad tokių transporto priemonių periodinė techninė apžiūra būtų atliekama rečiau
  , arba kitaip reguliuoti jų techninės apžiūros tvarką
  . Taip pat valstybės narės turėtų savo nuožiūra reguliuoti kitų tipų specializuotų transporto priemonių techninę apžiūrą;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | techninė apžiūra yra nepriklausoma veikla, todėl ją
  turėtų
  vykdyti valstybės narės
  arba jų prižiūrimos įgaliotos įstaigos. Bet kuriuo atveju už techninę apžiūrą
  turėtų
  išlikti atsakinga valstybė narė, net jei nacionalinėje sistemoje leista įgalioti privačias įstaigas, įskaitant įstaigas, susijusias su remonto vykdymu
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

techninė apžiūra yra nepriklausoma veikla, todėl ją
  turėtų
  vykdyti valstybės narės
  arba jų prižiūrimos įgaliotos įstaigos. Bet kuriuo atveju už techninę apžiūrą
  turėtų
  išlikti atsakinga valstybė narė, net jei nacionalinėje sistemoje leista įgalioti privačias įstaigas, įskaitant įstaigas, susijusias su remonto vykdymu
  ;

| (10) | techninė apžiūra yra nepriklausoma veikla, todėl ją
  turi
  vykdyti
  atitinkama valstybė narė arba valstybinė įstaiga, kurią valstybė arba įstaigos ar įmonės, kurias skiria ir tiesiogiai prižiūri valstybė, įskaitant tinkamai įgaliotas privačias įstaigas, įpareigoja atlikti šį uždavinį. Visų pirma kai įmonės, paskirtos būti transporto priemonių techninės apžiūros centrais, taip pat atlieka transporto priemonių remontą,
  valstybės narės turėtų
  dėti visas pastangas, kad būtų užtikrintas transporto priemonių techninės apžiūros objektyvumas ir aukšta kokybė
  ; |
| --- | --- |

(10)

techninė apžiūra yra nepriklausoma veikla, todėl ją
  turi
  vykdyti
  atitinkama valstybė narė arba valstybinė įstaiga, kurią valstybė arba įstaigos ar įmonės, kurias skiria ir tiesiogiai prižiūri valstybė, įskaitant tinkamai įgaliotas privačias įstaigas, įpareigoja atlikti šį uždavinį. Visų pirma kai įmonės, paskirtos būti transporto priemonių techninės apžiūros centrais, taip pat atlieka transporto priemonių remontą,
  valstybės narės turėtų
  dėti visas pastangas, kad būtų užtikrintas transporto priemonių techninės apžiūros objektyvumas ir aukšta kokybė
  ;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | siekiant, kad Sąjungoje būtų geriau taikomas laisvo judėjimo principas, norint perregistruoti transporto priemonę valstybės narės turėtų tarpusavyje pripažinti pradinėje registracijos valstybėje narėje išduotą techninės apžiūros pažymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

siekiant, kad Sąjungoje būtų geriau taikomas laisvo judėjimo principas, norint perregistruoti transporto priemonę valstybės narės turėtų tarpusavyje pripažinti pradinėje registracijos valstybėje narėje išduotą techninės apžiūros pažymą;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

10 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10b) | kai esama įrodymų, kad pasiektas pakankamas techninės apžiūros suderinimo lygis, turėtų būti parengtos nuostatos dėl visapusiško techninės apžiūros pažymų tarpusavio pripažinimo visoje Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10b)

kai esama įrodymų, kad pasiektas pakankamas techninės apžiūros suderinimo lygis, turėtų būti parengtos nuostatos dėl visapusiško techninės apžiūros pažymų tarpusavio pripažinimo visoje Sąjungoje;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | tikrinant transporto priemones, ypač jų elektroninius saugos komponentus, labai svarbu turėti prieigą prie kiekvienos transporto priemonės techninių specifikacijų. Todėl transporto priemonių gamintojai turėtų ne tik pateikti visą atitikties liudijime numatytų duomenų rinkinį, bet ir užtikrinti prieigą prie duomenų, reikalingų su sauga ir aplinka susijusių
  komponentų
  funkcionalumui patikrinti.
  Panašiai šiuo tikslu turėtų būti taikomos nuostatos dėl prieigos prie remonto ir techninės priežiūros informacijos, kad techninės apžiūros centrai turėtų prieigą prie techninei apžiūrai atlikti būtinos informacijos. Tai ypač svarbu elektroniniu būdu valdomų sistemų srityje ir turėtų būti taikoma visiems elementams, kuriuos įrengė gamintojas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

tikrinant transporto priemones, ypač jų elektroninius saugos komponentus, labai svarbu turėti prieigą prie kiekvienos transporto priemonės techninių specifikacijų. Todėl transporto priemonių gamintojai turėtų ne tik pateikti visą atitikties liudijime numatytų duomenų rinkinį, bet ir užtikrinti prieigą prie duomenų, reikalingų su sauga ir aplinka susijusių
  komponentų
  funkcionalumui patikrinti.
  Panašiai šiuo tikslu turėtų būti taikomos nuostatos dėl prieigos prie remonto ir techninės priežiūros informacijos, kad techninės apžiūros centrai turėtų prieigą prie techninei apžiūrai atlikti būtinos informacijos. Tai ypač svarbu elektroniniu būdu valdomų sistemų srityje ir turėtų būti taikoma visiems elementams, kuriuos įrengė gamintojas
  ;

| (11) | tikrinant transporto priemones, ypač jų elektroninius saugos komponentus, labai svarbu turėti prieigą prie kiekvienos transporto priemonės techninių specifikacijų. Todėl transporto priemonių gamintojai turėtų ne tik pateikti visą atitikties liudijime numatytų duomenų rinkinį, bet ir užtikrinti prieigą prie duomenų, reikalingų su sauga ir aplinka susijusių
  sistemų
  funkcionalumui patikrinti.
  Duomenys turėtų apimti detalią informaciją, kuria remiantis galėtų būti stebimas transporto priemonės saugos sistemų funkcionalumas, kad jas būtų galima patikrinti per periodinę techninę apžiūrą, siekiant nustatyti prognozuojamą sėkmingos ir nesėkmingos techninės apžiūros rodiklį
  ; |
| --- | --- |

(11)

tikrinant transporto priemones, ypač jų elektroninius saugos komponentus, labai svarbu turėti prieigą prie kiekvienos transporto priemonės techninių specifikacijų. Todėl transporto priemonių gamintojai turėtų ne tik pateikti visą atitikties liudijime numatytų duomenų rinkinį, bet ir užtikrinti prieigą prie duomenų, reikalingų su sauga ir aplinka susijusių
  sistemų
  funkcionalumui patikrinti.
  Duomenys turėtų apimti detalią informaciją, kuria remiantis galėtų būti stebimas transporto priemonės saugos sistemų funkcionalumas, kad jas būtų galima patikrinti per periodinę techninę apžiūrą, siekiant nustatyti prognozuojamą sėkmingos ir nesėkmingos techninės apžiūros rodiklį
  ;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | kad visoje Sąjungoje būtų pasiektas aukštas techninės apžiūros kokybės lygis, per apžiūrą naudojamos bandymo įrangos, jos techninės priežiūros ir kalibravimo reikalavimai turėtų būti nustatyti Sąjungos lygiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

kad visoje Sąjungoje būtų pasiektas aukštas techninės apžiūros kokybės lygis, per apžiūrą naudojamos bandymo įrangos, jos techninės priežiūros ir kalibravimo reikalavimai turėtų būti nustatyti Sąjungos lygiu;

| (12) | kad visoje Sąjungoje būtų pasiektas aukštas techninės apžiūros kokybės lygis, per apžiūrą naudojamos bandymo įrangos, jos techninės priežiūros ir kalibravimo reikalavimai turėtų būti nustatyti Sąjungos lygiu.
  Techninės apžiūros sistemų, procedūrų ir įrangos inovacijoms turėtų būti numatytos paskatos, kurios padėtų toliau mažinti sąnaudas ir atlikti patobulinimus; |
| --- | --- |

(12)

kad visoje Sąjungoje būtų pasiektas aukštas techninės apžiūros kokybės lygis, per apžiūrą naudojamos bandymo įrangos, jos techninės priežiūros ir kalibravimo reikalavimai turėtų būti nustatyti Sąjungos lygiu.
  Techninės apžiūros sistemų, procedūrų ir įrangos inovacijoms turėtų būti numatytos paskatos, kurios padėtų toliau mažinti sąnaudas ir atlikti patobulinimus;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | atlikdami techninę apžiūrą inspektoriai turi veikti nepriklausomai ir turi būti išvengta bet kokio interesų konflikto. Todėl
  techninės apžiūros rezultatas neturi būti siejamas su atlyginimu ar bet kokia ekonomine ar asmenine nauda
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

atlikdami techninę apžiūrą inspektoriai turi veikti nepriklausomai ir turi būti išvengta bet kokio interesų konflikto. Todėl
  techninės apžiūros rezultatas neturi būti siejamas su atlyginimu ar bet kokia ekonomine ar asmenine nauda
  ;

| (13) | atlikdami techninę apžiūrą inspektoriai turi veikti nepriklausomai ir turi būti išvengta bet kokio interesų konflikto.
  Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad vertinimai būtų atliekami tinkamai, ir turėtų skirti didelį dėmesį vertinimų objektyvumui
  ; |
| --- | --- |

(13)

atlikdami techninę apžiūrą inspektoriai turi veikti nepriklausomai ir turi būti išvengta bet kokio interesų konflikto.
  Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad vertinimai būtų atliekami tinkamai, ir turėtų skirti didelį dėmesį vertinimų objektyvumui
  ;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | siekiant didesnės kelių eismo saugos labai svarbi techninės apžiūros centrų darbo kokybė ir nešališkumas. Taigi, techninę apžiūrą atliekantys centrai, pvz., turėtų atitikti minimalius kriterijus pagal ISO 17020 dėl bendrųjų įvairių tipų kontrolės įstaigų veikimo kriterijų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

siekiant didesnės kelių eismo saugos labai svarbi techninės apžiūros centrų darbo kokybė ir nešališkumas. Taigi, techninę apžiūrą atliekantys centrai, pvz., turėtų atitikti minimalius kriterijus pagal ISO 17020 dėl bendrųjų įvairių tipų kontrolės įstaigų veikimo kriterijų;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | apžiūros rezultatas neturi būti keičiamas komerciniais tikslais. Tik jei inspektoriaus atliktos techninės apžiūros išvados yra akivaizdžiai klaidingos, priežiūros institucija turėtų galėti keisti techninės apžiūros rezultatus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

apžiūros rezultatas neturi būti keičiamas komerciniais tikslais. Tik jei inspektoriaus atliktos techninės apžiūros išvados yra akivaizdžiai klaidingos, priežiūros institucija turėtų galėti keisti techninės apžiūros rezultatus;

| (14) | apžiūros rezultatas neturi būti keičiamas komerciniais tikslais. Tik jei inspektoriaus atliktos techninės apžiūros išvados yra akivaizdžiai klaidingos, priežiūros institucija turėtų galėti keisti techninės apžiūros rezultatus
  ir skirti atitinkamą nuobaudą įstaigai, kuri išdavė pažymą
  ; |
| --- | --- |

(14)

apžiūros rezultatas neturi būti keičiamas komerciniais tikslais. Tik jei inspektoriaus atliktos techninės apžiūros išvados yra akivaizdžiai klaidingos, priežiūros institucija turėtų galėti keisti techninės apžiūros rezultatus
  ir skirti atitinkamą nuobaudą įstaigai, kuri išdavė pažymą
  ;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | siekiant užtikrinti aukštą techninės apžiūros standartą būtinas aukštas apžiūrą atliekančių darbuotojų įgūdžių ir kompetencijos lygis. Turėtų būti nustatyta mokymo sistema, apimanti pradinio mokymo kursą ir periodinius žinių atnaujinimo kursus. Turėtų būti nustatytas pereinamasis laikotarpis, kad dabartiniai techninės apžiūros darbuotojai galėtų sklandžiai pereiti į periodinio mokymo režimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

siekiant užtikrinti aukštą techninės apžiūros standartą būtinas aukštas apžiūrą atliekančių darbuotojų įgūdžių ir kompetencijos lygis. Turėtų būti nustatyta mokymo sistema, apimanti pradinio mokymo kursą ir periodinius žinių atnaujinimo kursus. Turėtų būti nustatytas pereinamasis laikotarpis, kad dabartiniai techninės apžiūros darbuotojai galėtų sklandžiai pereiti į periodinio mokymo režimą;

| (15) | siekiant užtikrinti aukštą techninės apžiūros standartą būtinas aukštas apžiūrą atliekančių darbuotojų įgūdžių ir kompetencijos lygis. Turėtų būti nustatyta mokymo sistema, apimanti pradinio mokymo kursą ir periodinius žinių atnaujinimo kursus. Turėtų būti nustatytas pereinamasis laikotarpis, kad dabartiniai techninės apžiūros darbuotojai galėtų sklandžiai pereiti į periodinio mokymo režimą
  . Valstybėms narėms, kurios jau taiko griežtesnius mokymo, gebėjimų ir apžiūros reikalavimus nei minimalūs reikalavimai, turėtų būti leidžiama tą lygį išlaikyti
  ; |
| --- | --- |

(15)

siekiant užtikrinti aukštą techninės apžiūros standartą būtinas aukštas apžiūrą atliekančių darbuotojų įgūdžių ir kompetencijos lygis. Turėtų būti nustatyta mokymo sistema, apimanti pradinio mokymo kursą ir periodinius žinių atnaujinimo kursus. Turėtų būti nustatytas pereinamasis laikotarpis, kad dabartiniai techninės apžiūros darbuotojai galėtų sklandžiai pereiti į periodinio mokymo režimą
  . Valstybėms narėms, kurios jau taiko griežtesnius mokymo, gebėjimų ir apžiūros reikalavimus nei minimalūs reikalavimai, turėtų būti leidžiama tą lygį išlaikyti
  ;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | apžiūros dažnumas turėtų būti pritaikytas prie transporto priemonių tipo
  ir jų ridos
  . Paprastai tam tikrą amžių
  ar tam tikrą ridą (visų pirma, jei naudojamos dažnai)
  pasiekusių transporto priemonių techniniai trūkumai pasireiškia dažniau. Todėl tikslinga senesnes
  ir didelės ridos
  transporto priemones tikrinti dažniau; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

apžiūros dažnumas turėtų būti pritaikytas prie transporto priemonių tipo
  ir jų ridos
  . Paprastai tam tikrą amžių
  ar tam tikrą ridą (visų pirma, jei naudojamos dažnai)
  pasiekusių transporto priemonių techniniai trūkumai pasireiškia dažniau. Todėl tikslinga senesnes
  ir didelės ridos
  transporto priemones tikrinti dažniau;

| (17) | apžiūros dažnumas turėtų būti pritaikytas prie transporto priemonių tipo. Paprastai tam tikrą amžių pasiekusių transporto priemonių techniniai trūkumai pasireiškia dažniau. Todėl tikslinga senesnes transporto priemones tikrinti dažniau; |
| --- | --- |

(17)

apžiūros dažnumas turėtų būti pritaikytas prie transporto priemonių tipo. Paprastai tam tikrą amžių pasiekusių transporto priemonių techniniai trūkumai pasireiškia dažniau. Todėl tikslinga senesnes transporto priemones tikrinti dažniau;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | atliekant techninę apžiūrą turėtų būti tikrinamos visos pozicijos, susijusios su konkrečia tikrinamos transporto priemonės konstrukcija ir įranga. Atsižvelgiant į dabartinį transporto priemonių technologijų lygį, į tikrintinų pozicijų sąrašą reikėtų įtraukti naujausias elektronines sistemas. Siekiant, kad techninės apžiūros būtų suderintos, turėtų būti nustatyti kiekvienos tikrinamos pozicijos apžiūros metodai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

atliekant techninę apžiūrą turėtų būti tikrinamos visos pozicijos, susijusios su konkrečia tikrinamos transporto priemonės konstrukcija ir įranga. Atsižvelgiant į dabartinį transporto priemonių technologijų lygį, į tikrintinų pozicijų sąrašą reikėtų įtraukti naujausias elektronines sistemas. Siekiant, kad techninės apžiūros būtų suderintos, turėtų būti nustatyti kiekvienos tikrinamos pozicijos apžiūros metodai;

| (19) | atliekant techninę apžiūrą turėtų būti tikrinamos visos pozicijos, susijusios su konkrečia tikrinamos transporto priemonės konstrukcija ir įranga.
  Tos pozicijos turėtų būti atnaujinamos atsižvelgiant į transporto priemonių saugos tyrimų ir techninės pažangos raidą. Standartų neatitinkantys ratai, sumontuoti ant nestandartinių ašių, turėtų būti laikomi kritinę reikšmę saugai turinčia pozicija ir per technines apžiūras turėtų būti tikrinami.
  Atsižvelgiant į dabartinį transporto priemonių technologijų lygį, į tikrintinų pozicijų sąrašą reikėtų įtraukti naujausias elektronines sistemas. Siekiant, kad techninės apžiūros būtų suderintos, turėtų būti nustatyti kiekvienos tikrinamos pozicijos apžiūros metodai; |
| --- | --- |

(19)

atliekant techninę apžiūrą turėtų būti tikrinamos visos pozicijos, susijusios su konkrečia tikrinamos transporto priemonės konstrukcija ir įranga.
  Tos pozicijos turėtų būti atnaujinamos atsižvelgiant į transporto priemonių saugos tyrimų ir techninės pažangos raidą. Standartų neatitinkantys ratai, sumontuoti ant nestandartinių ašių, turėtų būti laikomi kritinę reikšmę saugai turinčia pozicija ir per technines apžiūras turėtų būti tikrinami.
  Atsižvelgiant į dabartinį transporto priemonių technologijų lygį, į tikrintinų pozicijų sąrašą reikėtų įtraukti naujausias elektronines sistemas. Siekiant, kad techninės apžiūros būtų suderintos, turėtų būti nustatyti kiekvienos tikrinamos pozicijos apžiūros metodai;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

20 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (20a) | turėtų būti nustatyti bendro Sąjungos mastu taikytino aukšto būtiniausio lygio techninės apžiūros standartai, kad valstybės narės, kuriose techninės apžiūros lygis jau aukštesnis negu reikalaujama pagal šį reglamentą, galėtų išsaugoti savo aukštesnius standartus ir, jei tinkama, pritaikyti juos atsižvelgdamos į techninę pažangą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20a)

turėtų būti nustatyti bendro Sąjungos mastu taikytino aukšto būtiniausio lygio techninės apžiūros standartai, kad valstybės narės, kuriose techninės apžiūros lygis jau aukštesnis negu reikalaujama pagal šį reglamentą, galėtų išsaugoti savo aukštesnius standartus ir, jei tinkama, pritaikyti juos atsižvelgdamos į techninę pažangą;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | transporto priemonės registracijos liudijimo turėtojas turėtų nedelsdamas pašalinti visus per techninę apžiūrą nustatytus trūkumus, visų pirma tuos, dėl kurių kyla rizika eismo saugai. Pavojingų trūkumų atveju transporto priemonės
  registracijos galiojimas turėtų būti laikinai sustabdytas
  , kol tie trūkumai nebus visiškai pašalinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

transporto priemonės registracijos liudijimo turėtojas turėtų nedelsdamas pašalinti visus per techninę apžiūrą nustatytus trūkumus, visų pirma tuos, dėl kurių kyla rizika eismo saugai. Pavojingų trūkumų atveju transporto priemonės
  registracijos galiojimas turėtų būti laikinai sustabdytas
  , kol tie trūkumai nebus visiškai pašalinti;

| (21) | transporto priemonės registracijos liudijimo turėtojas turėtų nedelsdamas pašalinti visus per techninę apžiūrą nustatytus trūkumus, visų pirma tos transporto priemonės, dėl kurios kyla rizika eismo saugai. Pavojingų trūkumų atveju transporto priemonės
  nebegalėtų būti naudojamos viešuosiuose keliuose
  , kol tie trūkumai nebus visiškai pašalinti; |
| --- | --- |

(21)

transporto priemonės registracijos liudijimo turėtojas turėtų nedelsdamas pašalinti visus per techninę apžiūrą nustatytus trūkumus, visų pirma tos transporto priemonės, dėl kurios kyla rizika eismo saugai. Pavojingų trūkumų atveju transporto priemonės
  nebegalėtų būti naudojamos viešuosiuose keliuose
  , kol tie trūkumai nebus visiškai pašalinti;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | po kiekvienos techninės apžiūros išduodama techninės apžiūros pažyma,
  kurioje, inter alia, nurodoma su transporto priemonės identifikavimu susijusi informacija ir techninės apžiūros rezultatai. Siekiant užtikrinti tinkamą kontrolę po techninės apžiūros
  , valstybės narės turėtų rinkti tokią informaciją ir saugoti ją duomenų bazėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

po kiekvienos techninės apžiūros išduodama techninės apžiūros pažyma,
  kurioje, inter alia, nurodoma su transporto priemonės identifikavimu susijusi informacija ir techninės apžiūros rezultatai. Siekiant užtikrinti tinkamą kontrolę po techninės apžiūros
  , valstybės narės turėtų rinkti tokią informaciją ir saugoti ją duomenų bazėje;

| (22) | siekiant užtikrinti tinkamą techninės apžiūros rezultatų kontrolę,
  po kiekvienos techninės apžiūros išduodama techninės apžiūros pažyma,
  taip pat turėtų būti sukuriama jos elektroninė forma, o joje pateikiami duomenys apie transporto priemonės identifikaciją ir apžiūros rezultatus turėtų būti tokie išsamūs, kaip ir originalioje apžiūros pažymoje. Be to, siekdamos užtikrinti, kad periodinės techninės apžiūros rezultatų autentiškumą būtų galima lengvai patikrinti
  , valstybės narės turėtų rinkti tokią informaciją ir saugoti ją
  centrinėje
  duomenų bazėje; |
| --- | --- |

(22)

siekiant užtikrinti tinkamą techninės apžiūros rezultatų kontrolę,
  po kiekvienos techninės apžiūros išduodama techninės apžiūros pažyma,
  taip pat turėtų būti sukuriama jos elektroninė forma, o joje pateikiami duomenys apie transporto priemonės identifikaciją ir apžiūros rezultatus turėtų būti tokie išsamūs, kaip ir originalioje apžiūros pažymoje. Be to, siekdamos užtikrinti, kad periodinės techninės apžiūros rezultatų autentiškumą būtų galima lengvai patikrinti
  , valstybės narės turėtų rinkti tokią informaciją ir saugoti ją
  centrinėje
  duomenų bazėje;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

22 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (22a) | kadangi kai kuriose valstybėse narėse nereikalaujama registruoti kai kurių klasių transporto priemonių, pvz., lengvųjų priekabų, informacija apie sėkmingai atliktą techninę apžiūrą turėtų būti nurodyta ant techninės apžiūros lipduko matomoje vietoje ant transporto priemonės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22a)

kadangi kai kuriose valstybėse narėse nereikalaujama registruoti kai kurių klasių transporto priemonių, pvz., lengvųjų priekabų, informacija apie sėkmingai atliktą techninę apžiūrą turėtų būti nurodyta ant techninės apžiūros lipduko matomoje vietoje ant transporto priemonės;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | manoma, kad 5–12 % parduodamų naudotų automobilių ridos skaitiklio duomenys yra suklastoti; visuomenė dėl to kasmet patiria kelių milijardų eurų nuostolį ir netinkamai vertinama tokių transporto priemonių techninė būklė. Siekiant užtikrinti, kad ridos skaitiklio duomenys nebūtų klastojami, ridos registravimas techninės apžiūros pažymoje ir įpareigojimas pateikti atliktos apžiūros pažymą padėtų lengviau nustatyti ridos skaitiklio duomenų klastojimo ar neteisėto jo reguliavimo faktus. Ridos skaitiklio duomenų klastotė
  taip pat
  turėtų būti sistemingiau laikoma nusižengimu, už kurį skiriama nuobauda; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

manoma, kad 5–12 % parduodamų naudotų automobilių ridos skaitiklio duomenys yra suklastoti; visuomenė dėl to kasmet patiria kelių milijardų eurų nuostolį ir netinkamai vertinama tokių transporto priemonių techninė būklė. Siekiant užtikrinti, kad ridos skaitiklio duomenys nebūtų klastojami, ridos registravimas techninės apžiūros pažymoje ir įpareigojimas pateikti atliktos apžiūros pažymą padėtų lengviau nustatyti ridos skaitiklio duomenų klastojimo ar neteisėto jo reguliavimo faktus. Ridos skaitiklio duomenų klastotė
  taip pat
  turėtų būti sistemingiau laikoma nusižengimu, už kurį skiriama nuobauda;

| (23) | manoma, kad 5–12 %
  savo šalyje
  parduodamų naudotų automobilių ridos skaitiklio duomenys yra suklastoti
  , o tarpvalstybinių pardavimų atveju šis skaičius dar žymiai didesnis;
  visuomenė dėl to kasmet patiria kelių milijardų eurų nuostolį ir netinkamai vertinama tokių transporto priemonių techninė būklė. Siekiant užtikrinti, kad ridos skaitiklio duomenys nebūtų klastojami, ridos registravimas techninės apžiūros pažymoje ir įpareigojimas pateikti atliktos apžiūros pažymą padėtų lengviau nustatyti ridos skaitiklio duomenų klastojimo ar neteisėto jo reguliavimo faktus.
  Sukūrus elektroninę transporto priemonių informacijos sistemą, kurioje, laikantis duomenų apsaugos nuostatų, būtų kaupiami transporto priemonių ridos skaitiklio duomenys ir duomenys apie sunkius eismo įvykius, kuriuos jos patyrė per eksploatacijos laikotarpį, taip pat būtų lengviau išvengti manipuliacijų ir gauti svarbią informaciją. Be to,
  ridos skaitiklio duomenų klastotė turėtų būti sistemingiau laikoma nusižengimu, už kurį skiriama nuobauda; |
| --- | --- |

(23)

manoma, kad 5–12 %
  savo šalyje
  parduodamų naudotų automobilių ridos skaitiklio duomenys yra suklastoti
  , o tarpvalstybinių pardavimų atveju šis skaičius dar žymiai didesnis;
  visuomenė dėl to kasmet patiria kelių milijardų eurų nuostolį ir netinkamai vertinama tokių transporto priemonių techninė būklė. Siekiant užtikrinti, kad ridos skaitiklio duomenys nebūtų klastojami, ridos registravimas techninės apžiūros pažymoje ir įpareigojimas pateikti atliktos apžiūros pažymą padėtų lengviau nustatyti ridos skaitiklio duomenų klastojimo ar neteisėto jo reguliavimo faktus.
  Sukūrus elektroninę transporto priemonių informacijos sistemą, kurioje, laikantis duomenų apsaugos nuostatų, būtų kaupiami transporto priemonių ridos skaitiklio duomenys ir duomenys apie sunkius eismo įvykius, kuriuos jos patyrė per eksploatacijos laikotarpį, taip pat būtų lengviau išvengti manipuliacijų ir gauti svarbią informaciją. Be to,
  ridos skaitiklio duomenų klastotė turėtų būti sistemingiau laikoma nusižengimu, už kurį skiriama nuobauda;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | techninė apžiūra yra platesnės visą transporto priemonių gyvavimo ciklą (patvirtinimą, registravimą, patikrinimus ir atidavimą į metalo laužą) reglamentuojančios reguliavimo sistemos dalis. Sukūrus ir sujungus nacionalines ir gamintojų elektronines transporto priemonių duomenų bazes,
  iš esmės
  būtų prisidėta prie visos transporto priemonių administravimo grandinės efektyvumo gerinimo ir išlaidų bei administracinės naštos mažinimo
  . Todėl Komisija turėtų atlikti Europos elektroninės transporto priemonių informacijos sistemos sukūrimo tuo tikslu galimybių, sąnaudų ir naudos tyrimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

techninė apžiūra yra platesnės visą transporto priemonių gyvavimo ciklą (patvirtinimą, registravimą, patikrinimus ir atidavimą į metalo laužą) reglamentuojančios reguliavimo sistemos dalis. Sukūrus ir sujungus nacionalines ir gamintojų elektronines transporto priemonių duomenų bazes,
  iš esmės
  būtų prisidėta prie visos transporto priemonių administravimo grandinės efektyvumo gerinimo ir išlaidų bei administracinės naštos mažinimo
  . Todėl Komisija turėtų atlikti Europos elektroninės transporto priemonių informacijos sistemos sukūrimo tuo tikslu galimybių, sąnaudų ir naudos tyrimą;

| (25) | techninė apžiūra yra platesnės visą transporto priemonių gyvavimo ciklą (patvirtinimą, registravimą, patikrinimus ir atidavimą į metalo laužą) reglamentuojančios reguliavimo sistemos dalis. Sukūrus ir sujungus nacionalines ir gamintojų elektronines transporto priemonių duomenų bazes, būtų prisidėta prie visos transporto priemonių administravimo grandinės efektyvumo gerinimo ir išlaidų bei administracinės naštos mažinimo; |
| --- | --- |

(25)

techninė apžiūra yra platesnės visą transporto priemonių gyvavimo ciklą (patvirtinimą, registravimą, patikrinimus ir atidavimą į metalo laužą) reglamentuojančios reguliavimo sistemos dalis. Sukūrus ir sujungus nacionalines ir gamintojų elektronines transporto priemonių duomenų bazes, būtų prisidėta prie visos transporto priemonių administravimo grandinės efektyvumo gerinimo ir išlaidų bei administracinės naštos mažinimo;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

25 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (25a) | kadangi šiuo reglamentu turėtų būti siekiama skatinti tolesnį transporto priemonių periodinių techninių apžiūrų derinimą ir standartizavimą, kurio galutinis rezultatas turėtų būti sukurta bendroji periodinių techninių apžiūrų rinka Sąjungoje, apimanti abipusio techninių apžiūrų pažymų pripažinimo sistemą, pagal kurią transporto priemonių techninę apžiūrą būtų galima atlikti bet kurioje valstybėje narėje, todėl Komisija turėtų parengti derinimo proceso pažangos ataskaitą, kad būtų galima nustatyti, kada galima pradėti taikyti tokią abipusio pripažinimo sistemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25a)

kadangi šiuo reglamentu turėtų būti siekiama skatinti tolesnį transporto priemonių periodinių techninių apžiūrų derinimą ir standartizavimą, kurio galutinis rezultatas turėtų būti sukurta bendroji periodinių techninių apžiūrų rinka Sąjungoje, apimanti abipusio techninių apžiūrų pažymų pripažinimo sistemą, pagal kurią transporto priemonių techninę apžiūrą būtų galima atlikti bet kurioje valstybėje narėje, todėl Komisija turėtų parengti derinimo proceso pažangos ataskaitą, kad būtų galima nustatyti, kada galima pradėti taikyti tokią abipusio pripažinimo sistemą;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

26 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (26) | kad šį reglamentą būtų galima
  papildyti išsamesniais techniniais duomenimis
  , pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus, kuriais prireikus būtų atsižvelgiama į Sąjungos tipo patvirtinimo teisės aktų pakeitimus, susijusius su transporto priemonių kategorijomis, ir poreikį atnaujinti priedus atsižvelgiant į technikos pažangą. Ypač svarbu, kad Komisija per parengiamuosius darbus tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Rengdama ir sudarydama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai persiųsti ir Europos Parlamentui, ir Tarybai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26)

kad šį reglamentą būtų galima
  papildyti išsamesniais techniniais duomenimis
  , pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus, kuriais prireikus būtų atsižvelgiama į Sąjungos tipo patvirtinimo teisės aktų pakeitimus, susijusius su transporto priemonių kategorijomis, ir poreikį atnaujinti priedus atsižvelgiant į technikos pažangą. Ypač svarbu, kad Komisija per parengiamuosius darbus tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Rengdama ir sudarydama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai persiųsti ir Europos Parlamentui, ir Tarybai;

| (26) | kad šį reglamentą būtų galima
  atnaujinti
  , pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus, kuriais prireikus būtų atsižvelgiama į Sąjungos tipo patvirtinimo teisės aktų pakeitimus, susijusius su transporto priemonių kategorijomis, ir poreikį atnaujinti priedus atsižvelgiant į technikos pažangą. Ypač svarbu, kad Komisija per parengiamuosius darbus tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Rengdama ir sudarydama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai persiųsti ir Europos Parlamentui, ir Tarybai; |
| --- | --- |

(26)

kad šį reglamentą būtų galima
  atnaujinti
  , pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus, kuriais prireikus būtų atsižvelgiama į Sąjungos tipo patvirtinimo teisės aktų pakeitimus, susijusius su transporto priemonių kategorijomis, ir poreikį atnaujinti priedus atsižvelgiant į technikos pažangą. Ypač svarbu, kad Komisija per parengiamuosius darbus tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Rengdama ir sudarydama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai persiųsti ir Europos Parlamentui, ir Tarybai;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

29 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (29) | kadangi šio reglamento tikslo – nustatyti Sąjungoje bendrus transporto priemonių techninės apžiūros atlikimo minimalius reikalavimus ir suderintas taisykles – valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29)

kadangi šio reglamento tikslo – nustatyti Sąjungoje bendrus transporto priemonių techninės apžiūros atlikimo minimalius reikalavimus ir suderintas taisykles – valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (29) | kadangi šio reglamento tikslo – nustatyti Sąjungoje bendrus transporto priemonių techninės apžiūros atlikimo minimalius reikalavimus ir suderintas taisykles – valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;
  Valstybės narės gali nuspręsti nustatyti griežtesnius reikalavimus, negu nustatyti būtinaisiais standartais; |
| --- | --- |

(29)

kadangi šio reglamento tikslo – nustatyti Sąjungoje bendrus transporto priemonių techninės apžiūros atlikimo minimalius reikalavimus ir suderintas taisykles – valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;
  Valstybės narės gali nuspręsti nustatyti griežtesnius reikalavimus, negu nustatyti būtinaisiais standartais;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiuo reglamentu nustatomas transporto priemonių periodinės techninės apžiūros režimas. | Šiuo reglamentu nustatomas transporto priemonių periodinės techninės apžiūros
  , atliekamos remiantis minimaliais techniniais standartais ir reikalavimais,
  režimas
  , siekiant užtikrinti aukšto lygio kelių eismo saugą ir aplinkos apsaugą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šiuo reglamentu nustatomas transporto priemonių periodinės techninės apžiūros režimas.

Šiuo reglamentu nustatomas transporto priemonių periodinės techninės apžiūros
  , atliekamos remiantis minimaliais techniniais standartais ir reikalavimais,
  režimas
  , siekiant užtikrinti aukšto lygio kelių eismo saugą ir aplinkos apsaugą
  .

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | motorinėms transporto priemonėms
  su bent keturiais ratais, kurios naudojamos keleiviams
  vežti
  ir
  kuriose, be vairuotojo vietos, yra ne daugiau kaip aštuonios vietos (transporto priemonių kategorija M1); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

motorinėms transporto priemonėms
  su bent keturiais ratais, kurios naudojamos keleiviams
  vežti
  ir
  kuriose, be vairuotojo vietos, yra ne daugiau kaip aštuonios vietos (transporto priemonių kategorija M1);

| — | motorinėms transporto priemonėms
  , suprojektuotoms ir sukonstruotoms pirmiausia asmenims ir jų bagažui
  vežti, kuriose be vairuotojo vietos yra ne daugiau kaip aštuonios vietos (M1 klasės transporto priemonės); |
| --- | --- |

—

motorinėms transporto priemonėms
  , suprojektuotoms ir sukonstruotoms pirmiausia asmenims ir jų bagažui
  vežti, kuriose be vairuotojo vietos yra ne daugiau kaip aštuonios vietos (M1 klasės transporto priemonės);

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies antra įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | motorinėms transporto priemonėms
  , kurios naudojamos keleiviams
  vežti
  ir
  kuriose, be vairuotojo vietos, yra daugiau kaip aštuonios vietos (transporto priemonių kategorijos M2 ir M3); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

motorinėms transporto priemonėms
  , kurios naudojamos keleiviams
  vežti
  ir
  kuriose, be vairuotojo vietos, yra daugiau kaip aštuonios vietos (transporto priemonių kategorijos M2 ir M3);

| — | motorinėms transporto priemonėms,
  suprojektuotoms ir sukonstruotoms pirmiausia asmenims ir jų bagažui
  vežti, kuriose be vairuotojo vietos yra daugiau kaip aštuonios vietos (M2 ir M3 klasių transporto priemonės); |
| --- | --- |

—

motorinėms transporto priemonėms,
  suprojektuotoms ir sukonstruotoms pirmiausia asmenims ir jų bagažui
  vežti, kuriose be vairuotojo vietos yra daugiau kaip aštuonios vietos (M2 ir M3 klasių transporto priemonės);

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies trečia įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | motorinėms transporto priemonėms
  su bent keturiais ratais, kurios paprastai naudojamos
  prekėms vežti
  keliais ir
  kurių didžiausia leistina masė yra ne didesnė kaip
  3 500  kg
  (transporto priemonių kategorija N1); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

motorinėms transporto priemonėms
  su bent keturiais ratais, kurios paprastai naudojamos
  prekėms vežti
  keliais ir
  kurių didžiausia leistina masė yra ne didesnė kaip
  3 500  kg
  (transporto priemonių kategorija N1);

| — | motorinėms transporto priemonėms
  , suprojektuotoms ir sukonstruotoms pirmiausia
  prekėms vežti, kurių didžiausia leistina masė yra ne didesnė kaip
  3,5  tonos
  (N1 klasės transporto priemonės); |
| --- | --- |

—

motorinėms transporto priemonėms
  , suprojektuotoms ir sukonstruotoms pirmiausia
  prekėms vežti, kurių didžiausia leistina masė yra ne didesnė kaip
  3,5  tonos
  (N1 klasės transporto priemonės);

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies ketvirta įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | motorinėms transporto priemonėms,
  kurios naudojamos
  prekėms vežti
  ir
  kurių didžiausia leistina masė yra didesnė nei
  3 500  kg
  (transporto priemonių kategorijos N2 ir N3); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

motorinėms transporto priemonėms,
  kurios naudojamos
  prekėms vežti
  ir
  kurių didžiausia leistina masė yra didesnė nei
  3 500  kg
  (transporto priemonių kategorijos N2 ir N3);

| — | motorinėms transporto priemonėms,
  suprojektuotoms ir sukonstruotoms pirmiausia
  prekėms vežti, kurių didžiausia leistina masė yra didesnė nei
  3,5  tonos
  (N2 ir N3 klasių transporto priemonės); |
| --- | --- |

—

motorinėms transporto priemonėms,
  suprojektuotoms ir sukonstruotoms pirmiausia
  prekėms vežti, kurių didžiausia leistina masė yra didesnė nei
  3,5  tonos
  (N2 ir N3 klasių transporto priemonės);

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies penkta įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | priekaboms ir
  puspriekabėms
  , kurių didžiausia
  leistina
  masė yra ne didesnė kaip
  3 500  kg
  (transporto
  priemonių kategorijos O1 ir O2
  ); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

priekaboms ir
  puspriekabėms
  , kurių didžiausia
  leistina
  masė yra ne didesnė kaip
  3 500  kg
  (transporto
  priemonių kategorijos O1 ir O2
  );

| — | priekaboms
  , suprojektuotoms
  ir
  sukonstruotoms prekėms arba žmonėms vežti
  ,
  taip pat žmonėms gyventi,
  kurių didžiausia masė yra
  didesnė kaip 750 kg, bet
  ne didesnė kaip
  3,5  tonos
  (
  O2 klasės
  transporto
  priemonės
  ); |
| --- | --- |

—

priekaboms
  , suprojektuotoms
  ir
  sukonstruotoms prekėms arba žmonėms vežti
  ,
  taip pat žmonėms gyventi,
  kurių didžiausia masė yra
  didesnė kaip 750 kg, bet
  ne didesnė kaip
  3,5  tonos
  (
  O2 klasės
  transporto
  priemonės
  );

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies šešta įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | priekaboms
  ir puspriekabėms
  , kurių didžiausia
  leistina
  masė yra didesnė nei
  3 500  kg
  (transporto priemonių kategorijos O3 ir O4); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

priekaboms
  ir puspriekabėms
  , kurių didžiausia
  leistina
  masė yra didesnė nei
  3 500  kg
  (transporto priemonių kategorijos O3 ir O4);

| — | priekaboms,
  suprojektuotoms ir sukonstruotoms prekėms arba žmonėms vežti, taip pat žmonėms gyventi
  , kurių didžiausia masė yra didesnė nei
  3,5  tonos
  (O3 ir O4 klasių transporto priemonės); |
| --- | --- |

—

priekaboms,
  suprojektuotoms ir sukonstruotoms prekėms arba žmonėms vežti, taip pat žmonėms gyventi
  , kurių didžiausia masė yra didesnė nei
  3,5  tonos
  (O3 ir O4 klasių transporto priemonės);

Pakeitimas 117/1

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 7 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | dviratėms ir triratėms transporto priemonėms (transporto priemonių kategorijos
  L1e, L2e,
  L3e, L4e, L5e,
  L6e
  ir L7e); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

dviratėms ir triratėms transporto priemonėms (transporto priemonių kategorijos
  L1e, L2e,
  L3e, L4e, L5e,
  L6e
  ir L7e);

| — | nuo 2016 m. sausio 1 d.
  dviratėms ar triratėms transporto priemonėms (transporto priemonių kategorijos L3e, L4e, L5e ir L7e); |
| --- | --- |

—

nuo 2016 m. sausio 1 d.
  dviratėms ar triratėms transporto priemonėms (transporto priemonių kategorijos L3e, L4e, L5e ir L7e);

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies aštunta įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | ratiniams traktoriams, kurių didžiausias projektinis greitis yra didesnis nei 40 km/h 
  (transporto priemonių kategorija T5)
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

ratiniams traktoriams, kurių didžiausias projektinis greitis yra didesnis nei 40 km/h 
  (transporto priemonių kategorija T5)
  .

| — | daugiausia viešuosiuose keliuose naudojamiems T5 klasės
  ratiniams traktoriams, kurių didžiausias projektinis greitis yra didesnis nei 40 km/h. |
| --- | --- |

—

daugiausia viešuosiuose keliuose naudojamiems T5 klasės
  ratiniams traktoriams, kurių didžiausias projektinis greitis yra didesnis nei 40 km/h.

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Valstybės narės gali periodinės techninės apžiūros prievolę taikyti ir kitų klasių transporto priemonėms. Valstybės narės informuoja Komisiją apie tokius savo priimtus sprendimus ir juos pagrindžia. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1a.
     
  Valstybės narės gali periodinės techninės apžiūros prievolę taikyti ir kitų klasių transporto priemonėms. Valstybės narės informuoja Komisiją apie tokius savo priimtus sprendimus ir juos pagrindžia.

Pakeitimas 117/2

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Šis reglamentas taikomas nuo 2018 m. sausio 1 d. šioms transporto priemonių kategorijoms, nebent atsižvelgdama į 18a straipsnį savo ataskaitoje Komisija įrodytų, kad tokia priemonė būtų neveiksminga: |
| | — | dviratėms ar triratėms transporto priemonėms (transporto priemonių kategorijos L1e, L2e ir L6e). |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1b.
     
  Šis reglamentas taikomas nuo 2018 m. sausio 1 d. šioms transporto priemonių kategorijoms, nebent atsižvelgdama į 18a straipsnį savo ataskaitoje Komisija įrodytų, kad tokia priemonė būtų neveiksminga:

—

dviratėms ar triratėms transporto priemonėms (transporto priemonių kategorijos L1e, L2e ir L6e).

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies antra įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | transporto priemonėms,
  kurios priklauso ginkluotosioms pajėgoms
  , ugniagesių
  tarnyboms
  , civilinės apsaugos, skubios pagalbos ar gelbėjimo
  tarnyboms
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

transporto priemonėms,
  kurios priklauso ginkluotosioms pajėgoms
  , ugniagesių
  tarnyboms
  , civilinės apsaugos, skubios pagalbos ar gelbėjimo
  tarnyboms
  ;

| — | transporto priemonėms,
  kurias naudoja ginkluotosios pajėgos
  , ugniagesių
  tarnybos
  , civilinės apsaugos, skubios pagalbos ar gelbėjimo
  tarnybos
  ; |
| --- | --- |

—

transporto priemonėms,
  kurias naudoja ginkluotosios pajėgos
  , ugniagesių
  tarnybos
  , civilinės apsaugos, skubios pagalbos ar gelbėjimo
  tarnybos
  ;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies 4 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | O2 klasės priekaboms, kurių didžiausia masė ne didesnė kaip 2,0  tonos, tačiau neįtraukiant O2 klasės priekabinių namelių tipo priekabų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

O2 klasės priekaboms, kurių didžiausia masė ne didesnė kaip 2,0  tonos, tačiau neįtraukiant O2 klasės priekabinių namelių tipo priekabų.

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 5 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5) | dviratė arba triratė transporto priemonė – bet kokia motorinė transporto priemonė dviem ratais su šonine priekaba arba be jos, triratis arba keturratis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5)

dviratė arba triratė transporto priemonė – bet kokia motorinė transporto priemonė dviem ratais su šonine priekaba arba be jos, triratis arba keturratis;

Išbraukta.

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 7 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7) | istorinės vertės transporto priemonė – bet kuri transporto priemonė,
  atitinkanti
  visas šias sąlygas: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

7)

istorinės vertės transporto priemonė – bet kuri transporto priemonė,
  atitinkanti
  visas šias sąlygas:

| 7) | istorinės vertės transporto priemonė – bet kuri transporto priemonė,
  kurią registracijos valstybė narė arba jos paskirtos įgaliojimus suteikiančios įstaigos laiko istorine ir kuri atitinka
  visas šias sąlygas: |
| --- | --- |

7)

istorinės vertės transporto priemonė – bet kuri transporto priemonė,
  kurią registracijos valstybė narė arba jos paskirtos įgaliojimus suteikiančios įstaigos laiko istorine ir kuri atitinka
  visas šias sąlygas:

| | — | ji pagaminta bent prieš 30 metų, |
| --- | --- | --- |

—

ji pagaminta bent prieš 30 metų,

| | — | ji pagaminta
  arba pirmą kartą užregistruota
  bent prieš 30 metų; |
| --- | --- | --- |

—

ji pagaminta
  arba pirmą kartą užregistruota
  bent prieš 30 metų;

| | — | jos
  techninei priežiūrai naudojamos atsarginės dalys
  ,
  kurios atkuria transporto priemonės dalių istorinę vertę, |
| --- | --- | --- |

—

jos
  techninei priežiūrai naudojamos atsarginės dalys
  ,
  kurios atkuria transporto priemonės dalių istorinę vertę,

| | — | jos
  konkretus tipas
  ,
  kaip apibrėžta atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose dėl tipo patvirtinimo, jau nebegaminamas; |
| --- | --- | --- |

—

jos
  konkretus tipas
  ,
  kaip apibrėžta atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose dėl tipo patvirtinimo, jau nebegaminamas;

| | — | nepakeistos jos pagrindinių komponentų, kaip antai variklio, stabdžių, vairo ar pakabos
  techninės charakteristikos
  ir |
| --- | --- | --- |

—

nepakeistos jos pagrindinių komponentų, kaip antai variklio, stabdžių, vairo ar pakabos
  techninės charakteristikos
  ir

| | — | ji laikoma ir saugoma istoriniu požiūriu tinkamomis sąlygomis ir todėl jos
  techninės charakteristikos
  labai nepasikeitė; |
| --- | --- | --- |

—

ji laikoma ir saugoma istoriniu požiūriu tinkamomis sąlygomis ir todėl jos
  techninės charakteristikos
  labai nepasikeitė;

| | — | nepakeista jos išvaizda; |
| --- | --- | --- |

—

nepakeista jos išvaizda;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 9 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9) | techninė apžiūra –
  tikrinimas, ar
  transporto
  priemonės dalys ir komponentai atitinka saugos ir aplinkosaugos charakteristikas, kurias jie turėjo turėti transporto priemonę
  patvirtinant, pirmą kartą registruojant, pradedant naudoti ar modifikuojant; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

9)

techninė apžiūra –
  tikrinimas, ar
  transporto
  priemonės dalys ir komponentai atitinka saugos ir aplinkosaugos charakteristikas, kurias jie turėjo turėti transporto priemonę
  patvirtinant, pirmą kartą registruojant, pradedant naudoti ar modifikuojant;

| 9) | techninė apžiūra –
  patikra siekiant užtikrinti, kad
  transporto
  priemonė ją
  patvirtinant, pirmą kartą registruojant, pradedant naudoti ar modifikuojant
  būtų saugi naudoti viešuosiuose keliuose ir atitiktų reikiamas saugos ir aplinkosaugos charakteristikas
  ; |
| --- | --- |

9)

techninė apžiūra –
  patikra siekiant užtikrinti, kad
  transporto
  priemonė ją
  patvirtinant, pirmą kartą registruojant, pradedant naudoti ar modifikuojant
  būtų saugi naudoti viešuosiuose keliuose ir atitiktų reikiamas saugos ir aplinkosaugos charakteristikas
  ;

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 13 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 13) | inspektorius – asmuo, kurį valstybė narė įgaliojo atlikti techninę apžiūrą techninės apžiūros centre arba atlikti techninę apžiūrą kompetentingos institucijos vardu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

13)

inspektorius – asmuo, kurį valstybė narė įgaliojo atlikti techninę apžiūrą techninės apžiūros centre arba atlikti techninę apžiūrą kompetentingos institucijos vardu;

| 13) | inspektorius – asmuo, kurį valstybė narė
  arba jos kompetentinga institucija
  įgaliojo atlikti techninę apžiūrą techninės apžiūros centre arba atlikti techninę apžiūrą kompetentingos institucijos vardu; |
| --- | --- |

13)

inspektorius – asmuo, kurį valstybė narė
  arba jos kompetentinga institucija
  įgaliojo atlikti techninę apžiūrą techninės apžiūros centre arba atlikti techninę apžiūrą kompetentingos institucijos vardu;

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Techninę apžiūrą atlieka tik
  valstybės narės
  kompetentinga institucija
  arba valstybės
  narės įgalioti techninės apžiūros centrai
  . | 2.   
  Iš esmės techninė apžiūra atliekama valstybėje narėje, kurioje transporto priemonė buvo registruota, tos
  valstybės narės
  kompetentingos institucijos
  arba
  šiai funkcijai atlikti
  valstybės
  narės įgaliota valstybinė įstaiga arba valstybės sertifikuotos ir prižiūrimos įstaigos ar įmonės, įskaitant įgaliotas privačias įstaigas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   
  Techninę apžiūrą atlieka tik
  valstybės narės
  kompetentinga institucija
  arba valstybės
  narės įgalioti techninės apžiūros centrai
  .

2.   
  Iš esmės techninė apžiūra atliekama valstybėje narėje, kurioje transporto priemonė buvo registruota, tos
  valstybės narės
  kompetentingos institucijos
  arba
  šiai funkcijai atlikti
  valstybės
  narės įgaliota valstybinė įstaiga arba valstybės sertifikuotos ir prižiūrimos įstaigos ar įmonės, įskaitant įgaliotas privačias įstaigas
  .

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Transporto priemonių gamintojai techninės apžiūros centrams arba, kai taikoma, kompetentingai institucijai, suteikia prieigą prie I priede nurodytos techninei apžiūrai atlikti būtinos techninės informacijos. Komisija pagal 16 straipsnio 2 dalyje nustatytą nagrinėjimo procedūrą patvirtina išsamias prieigos prie I priede nurodytos informacijos tvarkos taisykles. | 3.   Transporto priemonių gamintojai techninės apžiūros centrams
  ir apžiūros įrangos gamintojams
  arba, kai taikoma, kompetentingai institucijai
  nemokamai
  suteikia prieigą prie I priede nurodytos techninei apžiūrai atlikti būtinos techninės informacijos.
  Apžiūros įrangos gamintojų atveju ši informacija apima informaciją, kuri reikalinga tam, kad naudojant apžiūros įrangą būtų galima įvertinti, kaip – patenkinamai ar nepatenkinamai – veikia transporto priemonės elektroninės valdymo sistemos.
  Komisija pagal 16 straipsnio 2 dalyje nustatytą nagrinėjimo procedūrą patvirtina išsamias prieigos prie I priede nurodytos informacijos tvarkos taisykles
  ir išnagrinėja galimybę įsteigti vieną bendrą informacijos centrą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Transporto priemonių gamintojai techninės apžiūros centrams arba, kai taikoma, kompetentingai institucijai, suteikia prieigą prie I priede nurodytos techninei apžiūrai atlikti būtinos techninės informacijos. Komisija pagal 16 straipsnio 2 dalyje nustatytą nagrinėjimo procedūrą patvirtina išsamias prieigos prie I priede nurodytos informacijos tvarkos taisykles.

3.   Transporto priemonių gamintojai techninės apžiūros centrams
  ir apžiūros įrangos gamintojams
  arba, kai taikoma, kompetentingai institucijai
  nemokamai
  suteikia prieigą prie I priede nurodytos techninei apžiūrai atlikti būtinos techninės informacijos.
  Apžiūros įrangos gamintojų atveju ši informacija apima informaciją, kuri reikalinga tam, kad naudojant apžiūros įrangą būtų galima įvertinti, kaip – patenkinamai ar nepatenkinamai – veikia transporto priemonės elektroninės valdymo sistemos.
  Komisija pagal 16 straipsnio 2 dalyje nustatytą nagrinėjimo procedūrą patvirtina išsamias prieigos prie I priede nurodytos informacijos tvarkos taisykles
  ir išnagrinėja galimybę įsteigti vieną bendrą informacijos centrą
  .

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

III skyriaus pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| TECHNINĖS APŽIŪROS REIKALAVIMAI | MINIMALŪS
  TECHNINĖS APŽIŪROS REIKALAVIMAI |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

TECHNINĖS APŽIŪROS REIKALAVIMAI

MINIMALŪS
  TECHNINĖS APŽIŪROS REIKALAVIMAI

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies antra įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | M1, N1 ir O2 kategorijų transporto priemonės – po ketverių metų nuo tada, kai transporto priemonė pirmą kartą užregistruota,
  kita – po dvejų metų,
  o vėliau
  kasmet
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

M1, N1 ir O2 kategorijų transporto priemonės – po ketverių metų nuo tada, kai transporto priemonė pirmą kartą užregistruota,
  kita – po dvejų metų,
  o vėliau
  kasmet
  ;

| — | M1, N1 ir O2 klasių transporto priemonės – po ketverių metų nuo tada, kai transporto priemonė pirmą kartą užregistruota, o vėliau
  kas dvejus metus
  ; |
| --- | --- |

—

M1, N1 ir O2 klasių transporto priemonės – po ketverių metų nuo tada, kai transporto priemonė pirmą kartą užregistruota, o vėliau
  kas dvejus metus
  ;

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies trečia įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | M1 kategorijos transporto priemonės, užregistruotos kaip taksi arba greitosios medicinos pagalbos automobiliai, ir M2, M3, N2, N3,
  T5,
  O3 bei O4 kategorijų transporto priemonės – po vienų metų nuo tada, kai transporto priemonė pirmą kartą užregistruota, o vėliau kasmet. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

M1 kategorijos transporto priemonės, užregistruotos kaip taksi arba greitosios medicinos pagalbos automobiliai, ir M2, M3, N2, N3,
  T5,
  O3 bei O4 kategorijų transporto priemonės – po vienų metų nuo tada, kai transporto priemonė pirmą kartą užregistruota, o vėliau kasmet.

| — | M1 klasės transporto priemonės, užregistruotos kaip taksi arba greitosios medicinos pagalbos automobiliai, ir M2, M3, N2, N3, O3 bei O4 klasių transporto priemonės – po vienų metų nuo tada, kai transporto priemonė pirmą kartą užregistruota, o vėliau kasmet; |
| --- | --- |

—

M1 klasės transporto priemonės, užregistruotos kaip taksi arba greitosios medicinos pagalbos automobiliai, ir M2, M3, N2, N3, O3 bei O4 klasių transporto priemonės – po vienų metų nuo tada, kai transporto priemonė pirmą kartą užregistruota, o vėliau kasmet;

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies 3 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | daugiausia viešuosiuose keliuose naudojamos T5 klasės transporto priemonės: po vienų metų nuo tada, kai transporto priemonė pirmą kartą užregistruota, o vėliau kasmet; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

daugiausia viešuosiuose keliuose naudojamos T5 klasės transporto priemonės: po vienų metų nuo tada, kai transporto priemonė pirmą kartą užregistruota, o vėliau kasmet;

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies 3 b įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | kitų klasių transporto priemonės – registracijos valstybės narės apibrėžtais intervalais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

kitų klasių transporto priemonės – registracijos valstybės narės apibrėžtais intervalais.

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kiekviena valstybė narė gali savo nuožiūra remti techninę apžiūrą, jei transporto priemonės savininkas nuspręstų techninės apžiūros intervalą sutrumpinti iki vienerių metų. Rėmimo laikotarpis prasideda ne anksčiau kaip po 10 metų nuo pirmos transporto priemonės registracijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1a.
     
  Kiekviena valstybė narė gali savo nuožiūra remti techninę apžiūrą, jei transporto priemonės savininkas nuspręstų techninės apžiūros intervalą sutrumpinti iki vienerių metų. Rėmimo laikotarpis prasideda ne anksčiau kaip po 10 metų nuo pirmos transporto priemonės registracijos.

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Valstybė narė gali reikalauti, kad jos teritorijoje registruotų bet kurios klasės transporto priemonių periodinės techninės apžiūros būtų atliekamos dažniau. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1b.
     
  Valstybė narė gali reikalauti, kad jos teritorijoje registruotų bet kurios klasės transporto priemonių periodinės techninės apžiūros būtų atliekamos dažniau.

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.
     
  Jei po transporto priemonės registracijos atliekant pirmą techninę apžiūrą M1 arba N1 kategorijos transporto priemonė yra pasiekusi 160 000  km ridą, vėliau jos techninė apžiūra atliekama kasmet. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.
     
  Jei po transporto priemonės registracijos atliekant pirmą techninę apžiūrą M1 arba N1 kategorijos transporto priemonė yra pasiekusi 160 000  km ridą, vėliau jos techninė apžiūra atliekama kasmet.

Išbraukta.

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Registracijos liudijimo turėtojas gali prašyti techninės apžiūros centro arba, jei taikoma, kompetentingos institucijos, kad techninė apžiūra būtų atlikta per laikotarpį nuo mėnesio, einančio prieš tą mėnesį, kurį sueina 1 dalyje nurodyta metinė data, pradžios iki antro mėnesio, einančio po šios dienos, pabaigos, nekeičiant kitos techninės apžiūros datos. | 3.   Registracijos liudijimo turėtojas gali prašyti techninės apžiūros centro arba, jei taikoma, kompetentingos institucijos
  arba valstybės sertifikuotų ir prižiūrimų įstaigų ar įmonių
  , kad techninė apžiūra būtų atlikta per laikotarpį nuo mėnesio, einančio prieš tą mėnesį, kurį sueina 1 dalyje nurodyta metinė data, pradžios iki antro mėnesio, einančio po šios dienos, pabaigos, nekeičiant kitos techninės apžiūros datos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Registracijos liudijimo turėtojas gali prašyti techninės apžiūros centro arba, jei taikoma, kompetentingos institucijos, kad techninė apžiūra būtų atlikta per laikotarpį nuo mėnesio, einančio prieš tą mėnesį, kurį sueina 1 dalyje nurodyta metinė data, pradžios iki antro mėnesio, einančio po šios dienos, pabaigos, nekeičiant kitos techninės apžiūros datos.

3.   Registracijos liudijimo turėtojas gali prašyti techninės apžiūros centro arba, jei taikoma, kompetentingos institucijos
  arba valstybės sertifikuotų ir prižiūrimų įstaigų ar įmonių
  , kad techninė apžiūra būtų atlikta per laikotarpį nuo mėnesio, einančio prieš tą mėnesį, kurį sueina 1 dalyje nurodyta metinė data, pradžios iki antro mėnesio, einančio po šios dienos, pabaigos, nekeičiant kitos techninės apžiūros datos.

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 4 dalies trečia įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | jei pasikeitė transporto priemonės registracijos liudijimo turėtojas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

jei pasikeitė transporto priemonės registracijos liudijimo turėtojas.

Išbraukta.

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 4 dalies 3 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | kai transporto priemonė pasiekia 160 000  km ridą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

kai transporto priemonė pasiekia 160 000  km ridą.

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Techninė apžiūra apima II priedo 2 punkte nurodytas sritis. | 1.   Techninė apžiūra apima
  bent
  II priedo 2 punkte nurodytas sritis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Techninė apžiūra apima II priedo 2 punkte nurodytas sritis.

1.   Techninė apžiūra apima
  bent
  II priedo 2 punkte nurodytas sritis.

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės kompetentinga institucija arba techninės apžiūros centras atlieka kiekvienos 1 dalyje nurodytos srities techninę apžiūrą, per kurią patikrina bent II priedo 3 punkte nurodytas pozicijas naudodama(s) toms pozicijoms taikomus apžiūros metodus. | 2.   Valstybės narės kompetentinga institucija arba techninės apžiūros centras atlieka kiekvienos 1 dalyje nurodytos srities techninę apžiūrą, per kurią patikrina bent II priedo 3 punkte nurodytas pozicijas naudodama(s) toms pozicijoms taikomus
  arba lygiaverčius alternatyvius kompetentingos institucijos patvirtintus
  apžiūros metodus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės kompetentinga institucija arba techninės apžiūros centras atlieka kiekvienos 1 dalyje nurodytos srities techninę apžiūrą, per kurią patikrina bent II priedo 3 punkte nurodytas pozicijas naudodama(s) toms pozicijoms taikomus apžiūros metodus.

2.   Valstybės narės kompetentinga institucija arba techninės apžiūros centras atlieka kiekvienos 1 dalyje nurodytos srities techninę apžiūrą, per kurią patikrina bent II priedo 3 punkte nurodytas pozicijas naudodama(s) toms pozicijoms taikomus
  arba lygiaverčius alternatyvius kompetentingos institucijos patvirtintus
  apžiūros metodus.

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Techninės apžiūros centras arba, jei taikoma, kompetentinga institucija, kuris (-i) atliko transporto priemonės techninę apžiūrą, išduoda tos transporto priemonės techninės apžiūros pažymą, kurioje pateikiama bent IV priede nurodyta informacija. | 1.   Techninės apžiūros centras arba, jei taikoma, kompetentinga institucija, kuris (-i) atliko transporto priemonės techninę apžiūrą, išduoda tos transporto priemonės techninės apžiūros pažymą,
  kurią taip pat galima gauti elektronine forma ir
  kurioje pateikiama bent IV priede nurodyta informacija.
  Tuo tikslu Komisija techninei apžiūrai parengia standartinę Europos Sąjungos formą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Techninės apžiūros centras arba, jei taikoma, kompetentinga institucija, kuris (-i) atliko transporto priemonės techninę apžiūrą, išduoda tos transporto priemonės techninės apžiūros pažymą, kurioje pateikiama bent IV priede nurodyta informacija.

1.   Techninės apžiūros centras arba, jei taikoma, kompetentinga institucija, kuris (-i) atliko transporto priemonės techninę apžiūrą, išduoda tos transporto priemonės techninės apžiūros pažymą,
  kurią taip pat galima gauti elektronine forma ir
  kurioje pateikiama bent IV priede nurodyta informacija.
  Tuo tikslu Komisija techninei apžiūrai parengia standartinę Europos Sąjungos formą.

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Techninės apžiūros centras arba, jei taikoma, kompetentinga institucija, transporto priemonę apžiūrai pateikusiam asmeniui pateikia techninės apžiūros pažymą arba, jei techninės apžiūros pažyma yra elektroninė,
  tinkamai patvirtintą
  išspausdintą tokios
  pažymos
  kopiją. | 2.   Techninės apžiūros centras arba, atitinkamais atvejais, kompetentinga institucija,
  po to kai tinkamai atliekama apžiūra,
  transporto priemonę apžiūrai pateikusiam asmeniui pateikia techninės apžiūros pažymą arba, jei techninės apžiūros pažyma yra elektroninė, išspausdintą tokios
  apžiūros rezultatų
  kopiją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Techninės apžiūros centras arba, jei taikoma, kompetentinga institucija, transporto priemonę apžiūrai pateikusiam asmeniui pateikia techninės apžiūros pažymą arba, jei techninės apžiūros pažyma yra elektroninė,
  tinkamai patvirtintą
  išspausdintą tokios
  pažymos
  kopiją.

2.   Techninės apžiūros centras arba, atitinkamais atvejais, kompetentinga institucija,
  po to kai tinkamai atliekama apžiūra,
  transporto priemonę apžiūrai pateikusiam asmeniui pateikia techninės apžiūros pažymą arba, jei techninės apžiūros pažyma yra elektroninė, išspausdintą tokios
  apžiūros rezultatų
  kopiją.

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Jei gaunama paraiška perregistruoti transporto priemonę ir transporto priemonė yra iš kitos valstybės narės, registracijos institucijos pripažįsta transporto priemonės techninės apžiūros pažymą, kai tik perregistruojant patikrinamas jos galiojimas. Pažyma pripažįstama tam pačiam laikotarpiui, koks yra pradinis pažymos galiojimo laikotarpis, išskyrus tuos atvejus, kai pažymos pradinis galiojimo laikotarpis viršija didžiausią pagal valstybės narės, kurioje perregistruojama transporto priemonė, įstatymus leidžiamą laikotarpį. Tokiu atveju galiojimo laikotarpis pakoreguojamas jį sutrumpinant ir skaičiuojamas nuo tos dienos, kai buvo išduotas transporto priemonės techninės apžiūros pažymos originalas. Prieš šio reglamento taikymo pradžią valstybės narės praneša viena kitai, kokios formos techninės apžiūros pažymą pripažįsta atitinkamos kompetentingos institucijos, ir pateikia instrukcijas, kaip patikrinti autentiškumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a.
     
  Jei gaunama paraiška perregistruoti transporto priemonę ir transporto priemonė yra iš kitos valstybės narės, registracijos institucijos pripažįsta transporto priemonės techninės apžiūros pažymą, kai tik perregistruojant patikrinamas jos galiojimas. Pažyma pripažįstama tam pačiam laikotarpiui, koks yra pradinis pažymos galiojimo laikotarpis, išskyrus tuos atvejus, kai pažymos pradinis galiojimo laikotarpis viršija didžiausią pagal valstybės narės, kurioje perregistruojama transporto priemonė, įstatymus leidžiamą laikotarpį. Tokiu atveju galiojimo laikotarpis pakoreguojamas jį sutrumpinant ir skaičiuojamas nuo tos dienos, kai buvo išduotas transporto priemonės techninės apžiūros pažymos originalas. Prieš šio reglamento taikymo pradžią valstybės narės praneša viena kitai, kokios formos techninės apžiūros pažymą pripažįsta atitinkamos kompetentingos institucijos, ir pateikia instrukcijas, kaip patikrinti autentiškumą.

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Ridos skaitiklio rodmenų patikrinimo tikslu, ir jei ši informacija po ankstesnės techninės apžiūros nebuvo perduota elektroniniu būdu, inspektorius pareikalauja, kad transporto priemonę techninei apžiūrai pateikęs asmuo parodytų po ankstesnės techninės apžiūros išduotą pažymą. | 4.   Ridos skaitiklio rodmenų patikrinimo tikslu,
  jei šis skaitiklis įrengtas
  ir jei informacija apie tuos rodmenis po ankstesnės techninės apžiūros nebuvo perduota elektroniniu būdu, inspektorius pareikalauja, kad transporto priemonę techninei apžiūrai pateikęs asmuo parodytų po ankstesnės techninės apžiūros išduotą pažymą
  , jei ta pažyma nebuvo išduota elektronine forma
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.   Ridos skaitiklio rodmenų patikrinimo tikslu, ir jei ši informacija po ankstesnės techninės apžiūros nebuvo perduota elektroniniu būdu, inspektorius pareikalauja, kad transporto priemonę techninei apžiūrai pateikęs asmuo parodytų po ankstesnės techninės apžiūros išduotą pažymą.

4.   Ridos skaitiklio rodmenų patikrinimo tikslu,
  jei šis skaitiklis įrengtas
  ir jei informacija apie tuos rodmenis po ankstesnės techninės apžiūros nebuvo perduota elektroniniu būdu, inspektorius pareikalauja, kad transporto priemonę techninei apžiūrai pateikęs asmuo parodytų po ankstesnės techninės apžiūros išduotą pažymą
  , jei ta pažyma nebuvo išduota elektronine forma
  .

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Techninės apžiūros rezultatai pranešami transporto priemonės registracijos institucijai. Tame pranešime pateikiama techninės apžiūros pažymoje nurodyta informacija. | 5.   Techninės apžiūros rezultatai
  nedelsiant elektroniniu būdu
  pranešami transporto priemonės registracijos institucijai. Tame pranešime pateikiama techninės apžiūros pažymoje nurodyta informacija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5.   Techninės apžiūros rezultatai pranešami transporto priemonės registracijos institucijai. Tame pranešime pateikiama techninės apžiūros pažymoje nurodyta informacija.

5.   Techninės apžiūros rezultatai
  nedelsiant elektroniniu būdu
  pranešami transporto priemonės registracijos institucijai. Tame pranešime pateikiama techninės apžiūros pažymoje nurodyta informacija.

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jei nustatoma didelių trūkumų, kompetentinga institucija
  nusprendžia
  , kokiomis sąlygomis transporto priemonė gali būti naudojama kol bus atlikta jos pakartotinė techninė apžiūra. Pastaroji apžiūra turi būti atlikta per šešias savaites nuo pirmosios apžiūros. | 2.   Jei nustatoma didelių trūkumų, kompetentinga
  nacionalinė
  institucija
  gali nuspręsti
  , kokiomis sąlygomis transporto priemonė gali būti naudojama kol bus atlikta jos pakartotinė techninė apžiūra. Pastaroji apžiūra turi būti atlikta per šešias savaites nuo pirmosios apžiūros. Pastaroji apžiūra turi būti atlikta per šešias savaites nuo pirmosios apžiūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Jei nustatoma didelių trūkumų, kompetentinga institucija
  nusprendžia
  , kokiomis sąlygomis transporto priemonė gali būti naudojama kol bus atlikta jos pakartotinė techninė apžiūra. Pastaroji apžiūra turi būti atlikta per šešias savaites nuo pirmosios apžiūros.

2.   Jei nustatoma didelių trūkumų, kompetentinga
  nacionalinė
  institucija
  gali nuspręsti
  , kokiomis sąlygomis transporto priemonė gali būti naudojama kol bus atlikta jos pakartotinė techninė apžiūra. Pastaroji apžiūra turi būti atlikta per šešias savaites nuo pirmosios apžiūros. Pastaroji apžiūra turi būti atlikta per šešias savaites nuo pirmosios apžiūros.

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Pavojingų trūkumų atveju
  transporto priemonė viešuosiuose keliuose nebenaudojama ir jos registracijos liudijimo galiojimas laikinai sustabdomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos XXX, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 1999/37/EB dėl transporto priemonių registracijos dokumentų, 3a straipsnį,
  kol nebus pašalinti trūkumai
  ir išduota nauja techninės apžiūros pažyma, kuria patvirtinama, kad transporto priemonė yra tinkamos naudoti keliuose būklės
  . | 3.   Pavojingų trūkumų atveju
  valstybė narė arba kompetentinga institucija gali neleisti transporto priemonės naudoti viešuosiuose keliuose arba apriboti jos naudojimą,
  kol bus pašalinti
  pavojingi
  trūkumai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Pavojingų trūkumų atveju
  transporto priemonė viešuosiuose keliuose nebenaudojama ir jos registracijos liudijimo galiojimas laikinai sustabdomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos XXX, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 1999/37/EB dėl transporto priemonių registracijos dokumentų, 3a straipsnį,
  kol nebus pašalinti trūkumai
  ir išduota nauja techninės apžiūros pažyma, kuria patvirtinama, kad transporto priemonė yra tinkamos naudoti keliuose būklės
  .

3.   Pavojingų trūkumų atveju
  valstybė narė arba kompetentinga institucija gali neleisti transporto priemonės naudoti viešuosiuose keliuose arba apriboti jos naudojimą,
  kol bus pašalinti
  pavojingi
  trūkumai.

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Techninės apžiūros centras arba, jei taikoma, valstybės narės teritorijoje registruotos transporto priemonės techninę apžiūrą atlikusi kompetentinga institucija, kiekvienai sėkmingai techninę apžiūrą praėjusiai transporto priemonei išduoda techninės apžiūros lipduką. Techninės apžiūros lipduke nurodoma kitos techninės apžiūros data. | Techninės apžiūros centras arba, jei taikoma, valstybės narės teritorijoje registruotos transporto priemonės techninę apžiūrą atlikusi kompetentinga institucija, kiekvienai sėkmingai techninę apžiūrą praėjusiai transporto priemonei išduoda techninės apžiūros lipduką. Techninės apžiūros lipduke nurodoma kitos techninės apžiūros data.
  Techninės apžiūros lipduko išduoti neprivaloma, jeigu transporto priemonės registracijos dokumente įmanoma nurodyti techninės apžiūros atlikimo faktą ir kitos tokios apžiūros datą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Techninės apžiūros centras arba, jei taikoma, valstybės narės teritorijoje registruotos transporto priemonės techninę apžiūrą atlikusi kompetentinga institucija, kiekvienai sėkmingai techninę apžiūrą praėjusiai transporto priemonei išduoda techninės apžiūros lipduką. Techninės apžiūros lipduke nurodoma kitos techninės apžiūros data.

Techninės apžiūros centras arba, jei taikoma, valstybės narės teritorijoje registruotos transporto priemonės techninę apžiūrą atlikusi kompetentinga institucija, kiekvienai sėkmingai techninę apžiūrą praėjusiai transporto priemonei išduoda techninės apžiūros lipduką. Techninės apžiūros lipduke nurodoma kitos techninės apžiūros data.
  Techninės apžiūros lipduko išduoti neprivaloma, jeigu transporto priemonės registracijos dokumente įmanoma nurodyti techninės apžiūros atlikimo faktą ir kitos tokios apžiūros datą.

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Jei transporto priemonė, kurios techninė apžiūra atliekama, priskiriama transporto priemonių kategorijai, kuriai netaikomas reikalavimas registruoti toje valstybėje narėje, kurioje ji pradedama naudoti, techninės apžiūros lipdukas turi būti pateikiamas matomoje vietoje ant transporto priemonės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Jei transporto priemonė, kurios techninė apžiūra atliekama, priskiriama transporto priemonių kategorijai, kuriai netaikomas reikalavimas registruoti toje valstybėje narėje, kurioje ji pradedama naudoti, techninės apžiūros lipdukas turi būti pateikiamas matomoje vietoje ant transporto priemonės.

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal 1 dalį išduotą techninės apžiūros lipduką pripažįsta kiekviena valstybė narė. | Pagal 1 dalį
  kitos valstybės narės
  išduotą techninės apžiūros lipduką
  arba atitinkamą įrašą transporto priemonės registracijos dokumente
  pripažįsta kiekviena valstybė narė
  , jei jis išduotas toje valstybėje narėje registruotai transporto priemonei
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pagal 1 dalį išduotą techninės apžiūros lipduką pripažįsta kiekviena valstybė narė.

Pagal 1 dalį
  kitos valstybės narės
  išduotą techninės apžiūros lipduką
  arba atitinkamą įrašą transporto priemonės registracijos dokumente
  pripažįsta kiekviena valstybė narė
  , jei jis išduotas toje valstybėje narėje registruotai transporto priemonei
  .

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Techninės apžiūros įrenginiai ir jai atlikti naudojama įranga atitinka V priede išdėstytus minimalius techninius reikalavimus. | 1.   Techninės apžiūros įrenginiai ir jai atlikti naudojama įranga atitinka
  bent
   V priede išdėstytus minimalius techninius reikalavimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Techninės apžiūros įrenginiai ir jai atlikti naudojama įranga atitinka V priede išdėstytus minimalius techninius reikalavimus.

1.   Techninės apžiūros įrenginiai ir jai atlikti naudojama įranga atitinka
  bent
   V priede išdėstytus minimalius techninius reikalavimus.

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Techninės apžiūros centrus, kuriuose inspektoriai atlieka technines apžiūras, įgalioja valstybė narė arba jos kompetentinga institucija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1a.
     
  Techninės apžiūros centrus, kuriuose inspektoriai atlieka technines apžiūras, įgalioja valstybė narė arba jos kompetentinga institucija.

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Techninės apžiūros centrai, kuriuos prieš įsigaliojant šiam reglamentui valstybės narės jau yra patvirtinusios, praėjus mažiausiai penkerių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos turi būti vėl patikrinami, ar atitinka minimalius standartus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1b.
     
  Techninės apžiūros centrai, kuriuos prieš įsigaliojant šiam reglamentui valstybės narės jau yra patvirtinusios, praėjus mažiausiai penkerių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos turi būti vėl patikrinami, ar atitinka minimalius standartus.

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Siekdami atitikti minimalius kokybės valdymo reikalavimus, techninės apžiūros centrai laikosi įgaliojančios valstybės narės reikalavimų. Techninės apžiūros centrai užtikrina transporto priemonių techninės apžiūros objektyvumą ir aukštą kokybę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a.
     
  Siekdami atitikti minimalius kokybės valdymo reikalavimus, techninės apžiūros centrai laikosi įgaliojančios valstybės narės reikalavimų. Techninės apžiūros centrai užtikrina transporto priemonių techninės apžiūros objektyvumą ir aukštą kokybę.

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Techninę apžiūrą atlieka inspektoriai, atitinkantys VI priede išdėstytus minimalius gebėjimų ir mokymo reikalavimus. | 1.   Techninę apžiūrą atlieka inspektoriai, atitinkantys VI priede išdėstytus minimalius gebėjimų ir mokymo reikalavimus.
  Valstybės narės gali nustatyti papildomus gebėjimų ir mokymo reikalavimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Techninę apžiūrą atlieka inspektoriai, atitinkantys VI priede išdėstytus minimalius gebėjimų ir mokymo reikalavimus.

1.   Techninę apžiūrą atlieka inspektoriai, atitinkantys VI priede išdėstytus minimalius gebėjimų ir mokymo reikalavimus.
  Valstybės narės gali nustatyti papildomus gebėjimų ir mokymo reikalavimus.

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Valstybės narės nustato atitinkamus mokymus inspektoriams pagal kvalifikacijai keliamus reikalavimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1a.
     
  Valstybės narės nustato atitinkamus mokymus inspektoriams pagal kvalifikacijai keliamus reikalavimus.

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Minimalius gebėjimų ir mokymo reikalavimus atitinkantiems inspektoriams
  valstybės narės
  išduoda pažymėjimą. Pažymėjime pateikiama bent VI priedo 3 punkte nurodyta informacija. | 2.   
  Kompetentingos institucijos arba atitinkamais atvejais patvirtinti mokymo centrai
  minimalius gebėjimų ir mokymo reikalavimus atitinkantiems inspektoriams išduoda pažymėjimą. Pažymėjime pateikiama bent VI priedo 3 punkte nurodyta informacija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Minimalius gebėjimų ir mokymo reikalavimus atitinkantiems inspektoriams
  valstybės narės
  išduoda pažymėjimą. Pažymėjime pateikiama bent VI priedo 3 punkte nurodyta informacija.

2.   
  Kompetentingos institucijos arba atitinkamais atvejais patvirtinti mokymo centrai
  minimalius gebėjimų ir mokymo reikalavimus atitinkantiems inspektoriams išduoda pažymėjimą. Pažymėjime pateikiama bent VI priedo 3 punkte nurodyta informacija.

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Inspektoriams, kurie šio reglamento taikymo pradžios dieną dirba valstybės narės kompetentingoje institucijoje arba techninės apžiūros centre, VI priedo 1 punkte išdėstyti reikalavimai netaikomi. Tiems inspektoriams valstybės narės išduoda lygiavertiškumo pažymėjimą. | 3.   Inspektoriams, kurie šio reglamento taikymo pradžios dieną dirba valstybės narės kompetentingoje institucijoje arba techninės apžiūros centre
  arba yra jų įgalioti
  , VI priedo 1 punkte išdėstyti reikalavimai netaikomi. Tiems inspektoriams valstybės narės išduoda lygiavertiškumo pažymėjimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Inspektoriams, kurie šio reglamento taikymo pradžios dieną dirba valstybės narės kompetentingoje institucijoje arba techninės apžiūros centre, VI priedo 1 punkte išdėstyti reikalavimai netaikomi. Tiems inspektoriams valstybės narės išduoda lygiavertiškumo pažymėjimą.

3.   Inspektoriams, kurie šio reglamento taikymo pradžios dieną dirba valstybės narės kompetentingoje institucijoje arba techninės apžiūros centre
  arba yra jų įgalioti
  , VI priedo 1 punkte išdėstyti reikalavimai netaikomi. Tiems inspektoriams valstybės narės išduoda lygiavertiškumo pažymėjimą.

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Asmuo, atlikęs transporto priemonės remonto ar techninės priežiūros darbus, tolesnėje periodinėje tos pačios transporto priemonės techninėje apžiūroje inspektoriaus statusu nedalyvauja, nebent priežiūros institucija įsitikina, kad gali būti užtikrintas aukštas objektyvumo lygis. Valstybės narės gali nustatyti griežtesnius veiklos atskyrimo reikalavimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4a.
     
  Asmuo, atlikęs transporto priemonės remonto ar techninės priežiūros darbus, tolesnėje periodinėje tos pačios transporto priemonės techninėje apžiūroje inspektoriaus statusu nedalyvauja, nebent priežiūros institucija įsitikina, kad gali būti užtikrintas aukštas objektyvumo lygis. Valstybės narės gali nustatyti griežtesnius veiklos atskyrimo reikalavimus.

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Techninės apžiūros centras informuoja transporto priemonę techninei apžiūrai pateikusį asmenį apie
  būtiną atlikti remontą
  ir nekeičia apžiūros rezultatų komerciniais tikslais. | 5.   Techninės apžiūros centras informuoja transporto priemonę techninei apžiūrai pateikusį asmenį
  arba remonto dirbtuves
  apie
  nustatytus transporto priemonės trūkumus
  ir nekeičia apžiūros rezultatų komerciniais tikslais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5.   Techninės apžiūros centras informuoja transporto priemonę techninei apžiūrai pateikusį asmenį apie
  būtiną atlikti remontą
  ir nekeičia apžiūros rezultatų komerciniais tikslais.

5.   Techninės apžiūros centras informuoja transporto priemonę techninei apžiūrai pateikusį asmenį
  arba remonto dirbtuves
  apie
  nustatytus transporto priemonės trūkumus
  ir nekeičia apžiūros rezultatų komerciniais tikslais.

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos teritorijoje veikiantys techninės apžiūros centrai būtų prižiūrimi. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos teritorijoje veikiantys techninės apžiūros centrai būtų prižiūrimi.

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Techninės priežiūros centrams, kuriems tiesiogiai vadovauja kompetentinga institucija, įgaliojimo ir priežiūros reikalavimai netaikomi. | 2.   Techninės apžiūros centrams, kuriems tiesiogiai vadovauja
  valstybės narės
  kompetentinga institucija, įgaliojimo ir priežiūros reikalavimai netaikomi. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Techninės priežiūros centrams, kuriems tiesiogiai vadovauja kompetentinga institucija, įgaliojimo ir priežiūros reikalavimai netaikomi.

2.   Techninės apžiūros centrams, kuriems tiesiogiai vadovauja
  valstybės narės
  kompetentinga institucija, įgaliojimo ir priežiūros reikalavimai netaikomi.

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija išnagrinėja elektroninės transporto priemonių informacijos sistemos
  , kuria būtų siekiama
  užtikrinti už transporto priemonių apžiūrą, registravimą ir patvirtinimą atsakingų valstybių narių kompetentingų institucijų, techninės apžiūros centrų ir transporto priemonių gamintojų keitimąsi su technine apžiūra susijusia informacija
  , sukūrimo galimybes, sąnaudas ir naudą
  . | Komisija išnagrinėja
  naudingiausią ir efektyviausią
  elektroninės transporto priemonių informacijos sistemos
  sukūrimo būdą, pasinaudodama jau esamais ir įdiegtais IT sprendimais, kuriais užtikrinamas keitimasis duomenimis tarptautiniu mastu, siekiant kuo labiau sumažinti sąnaudas ir išvengti dubliavimosi. Tyrimo metu išnagrinėjamas tinkamiausias būdas sujungti esamas nacionalines sistemas siekiant
  užtikrinti už transporto priemonių apžiūrą, registravimą ir patvirtinimą atsakingų valstybių narių kompetentingų institucijų, techninės apžiūros centrų
  , apžiūros įrangos gamintojų
  ir transporto priemonių gamintojų keitimąsi su technine apžiūra
  ir ridos skaitiklio rodmenimis
  susijusia informacija. |
| | Komisija taip pat tikrina, kaip renkami ir kaupiami jau turimi ir saugai svarbūs duomenys, susiję su sunkių eismo įvykių patyrusiomis transporto priemonėmis. Šie duomenys turėtų apimti bent informaciją apie pakeistus ir suremontuotus saugai svarbius komponentus. |
| | Ši informacija apie transporto priemonės istoriją turėtų būti prieinama inspektoriams, kurie atlieka tos transporto priemonės techninę apžiūrą, ir anonimine forma valstybėms narėms, kad jos galėtų planuoti ir įgyvendinti eismo saugą didinančias priemones, taip pat transporto priemonės registracijos liudijimo turėtojui arba transporto priemonės savininkui. |
| Remdamasi tuo tyrimu
  ji
  pateikia ir įvertina įvairias politikos galimybes, įskaitant galimybę panaikinti 10 straipsniu nustatytą techninės apžiūros lipduko reikalavimą. Per dvejus metus nuo šio reglamento taikymo pradžios Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia tyrimo rezultatų ataskaitą ir prireikus kartu pateikia teisės akto pasiūlymą. | Remdamasi tuo tyrimu
  Komisija
  pateikia ir įvertina įvairias politikos galimybes, įskaitant galimybę panaikinti 10 straipsniu nustatytą techninės apžiūros lipduko reikalavimą
  ir sistemos, kuri leistų valstybėms narėms transporto priemonių tarpvalstybinių pardavimų atveju keistis informacija apie tų transporto priemonių ridą ir per eksploatacijos laikotarpį patirtus sunkius eismo įvykius, sukūrimą
  . Per dvejus metus nuo šio reglamento taikymo pradžios Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia tyrimo rezultatų ataskaitą ir prireikus kartu pateikia teisės akto pasiūlymą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija išnagrinėja elektroninės transporto priemonių informacijos sistemos
  , kuria būtų siekiama
  užtikrinti už transporto priemonių apžiūrą, registravimą ir patvirtinimą atsakingų valstybių narių kompetentingų institucijų, techninės apžiūros centrų ir transporto priemonių gamintojų keitimąsi su technine apžiūra susijusia informacija
  , sukūrimo galimybes, sąnaudas ir naudą
  .

Komisija išnagrinėja
  naudingiausią ir efektyviausią
  elektroninės transporto priemonių informacijos sistemos
  sukūrimo būdą, pasinaudodama jau esamais ir įdiegtais IT sprendimais, kuriais užtikrinamas keitimasis duomenimis tarptautiniu mastu, siekiant kuo labiau sumažinti sąnaudas ir išvengti dubliavimosi. Tyrimo metu išnagrinėjamas tinkamiausias būdas sujungti esamas nacionalines sistemas siekiant
  užtikrinti už transporto priemonių apžiūrą, registravimą ir patvirtinimą atsakingų valstybių narių kompetentingų institucijų, techninės apžiūros centrų
  , apžiūros įrangos gamintojų
  ir transporto priemonių gamintojų keitimąsi su technine apžiūra
  ir ridos skaitiklio rodmenimis
  susijusia informacija.

Komisija taip pat tikrina, kaip renkami ir kaupiami jau turimi ir saugai svarbūs duomenys, susiję su sunkių eismo įvykių patyrusiomis transporto priemonėmis. Šie duomenys turėtų apimti bent informaciją apie pakeistus ir suremontuotus saugai svarbius komponentus.

Ši informacija apie transporto priemonės istoriją turėtų būti prieinama inspektoriams, kurie atlieka tos transporto priemonės techninę apžiūrą, ir anonimine forma valstybėms narėms, kad jos galėtų planuoti ir įgyvendinti eismo saugą didinančias priemones, taip pat transporto priemonės registracijos liudijimo turėtojui arba transporto priemonės savininkui.

Remdamasi tuo tyrimu
  ji
  pateikia ir įvertina įvairias politikos galimybes, įskaitant galimybę panaikinti 10 straipsniu nustatytą techninės apžiūros lipduko reikalavimą. Per dvejus metus nuo šio reglamento taikymo pradžios Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia tyrimo rezultatų ataskaitą ir prireikus kartu pateikia teisės akto pasiūlymą.

Remdamasi tuo tyrimu
  Komisija
  pateikia ir įvertina įvairias politikos galimybes, įskaitant galimybę panaikinti 10 straipsniu nustatytą techninės apžiūros lipduko reikalavimą
  ir sistemos, kuri leistų valstybėms narėms transporto priemonių tarpvalstybinių pardavimų atveju keistis informacija apie tų transporto priemonių ridą ir per eksploatacijos laikotarpį patirtus sunkius eismo įvykius, sukūrimą
  . Per dvejus metus nuo šio reglamento taikymo pradžios Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia tyrimo rezultatų ataskaitą ir prireikus kartu pateikia teisės akto pasiūlymą.

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija įgaliojama pagal
  19 straipsnį
  priimti deleguotuosius aktus siekiant: | Komisijai pagal
  18 straipsnį

  suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus siekiant
  atnaujinti šią informaciją
  : |
| — | atitinkamai atnaujinti
  2 straipsnio 1 
  dalį
  ir 5 straipsnio 1
  ir
  2 
  dalis siekiant atsižvelgti į
  transporto priemonių kategorijų

  pakeitimus
  ,
  padarytus iš dalies pakeičiant 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus teisės aktus, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija įgaliojama pagal
  19 straipsnį
  priimti deleguotuosius aktus siekiant:

Komisijai pagal
  18 straipsnį

  suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus siekiant
  atnaujinti šią informaciją
  :

—

atitinkamai atnaujinti
  2 straipsnio 1 
  dalį
  ir 5 straipsnio 1
  ir
  2 
  dalis siekiant atsižvelgti į
  transporto priemonių kategorijų

  pakeitimus
  ,
  padarytus iš dalies pakeičiant 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus teisės aktus,

| a) | transporto priemonės klasės nuorodą, pateiktą
  2 straipsnio 1 
  dalyje
  ir 5 straipsnio 1
  bei
  2 
  dalyse, tais atvejais, kai esama
  transporto priemonių klasių

  pokyčių, atsirandančių dėl 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų tipo patvirtinimo teisės aktų pakeitimų, nedarant poveikio techninės apžiūros taikymo sričiai ar dažnumui; |
| --- | --- |

a)

transporto priemonės klasės nuorodą, pateiktą
  2 straipsnio 1 
  dalyje
  ir 5 straipsnio 1
  bei
  2 
  dalyse, tais atvejais, kai esama
  transporto priemonių klasių

  pokyčių, atsirandančių dėl 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų tipo patvirtinimo teisės aktų pakeitimų, nedarant poveikio techninės apžiūros taikymo sričiai ar dažnumui;

| — | atnaujinti priedus atsižvelgiant į technikos pažangą arba tarptautinių ar Sąjungos teisės aktų pakeitimus. |
| --- | --- |

—

atnaujinti priedus atsižvelgiant į technikos pažangą arba tarptautinių ar Sąjungos teisės aktų pakeitimus.

| b) | II priedo 3 punktą atsižvelgiant į metodus ir nesėkmingos techninės apžiūros priežastis, V priedą – tuo atveju, kai esama naudingesnių ir veiksmingesnių apžiūros metodų, ir I priedą – tuo atveju, jei techninei apžiūrai atlikti reikėtų papildomos informacijos; |
| --- | --- |

b)

II priedo 3 punktą atsižvelgiant į metodus ir nesėkmingos techninės apžiūros priežastis, V priedą – tuo atveju, kai esama naudingesnių ir veiksmingesnių apžiūros metodų, ir I priedą – tuo atveju, jei techninei apžiūrai atlikti reikėtų papildomos informacijos;

| c) | II priedo 3 punktą atsižvelgiant į tikrinamų pozicijų sąrašą, metodus, nesėkmingos techninės apžiūros priežastis, III priedą atsižvelgiant į trūkumų vertinimą, V priedą – siekiant jį suderinti su Sąjungos saugos ir aplinkosaugos taisyklių raida ir I priedą – tuo atveju, jei techninei apžiūrai atlikti reikėtų papildomos informacijos. |
| --- | --- |

c)

II priedo 3 punktą atsižvelgiant į tikrinamų pozicijų sąrašą, metodus, nesėkmingos techninės apžiūros priežastis, III priedą atsižvelgiant į trūkumų vertinimą, V priedą – siekiant jį suderinti su Sąjungos saugos ir aplinkosaugos taisyklių raida ir I priedą – tuo atveju, jei techninei apžiūrai atlikti reikėtų papildomos informacijos.

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   17 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami
  neribotam laikui
  nuo [šio reglamento įsigaliojimo data]. | 2.   17 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
  Komisijai
  suteikiami
  penkerių metų laikotarpiui
  nuo [šio reglamento įsigaliojimo data].
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   17 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami
  neribotam laikui
  nuo [šio reglamento įsigaliojimo data].

2.   17 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
  Komisijai
  suteikiami
  penkerių metų laikotarpiui
  nuo [šio reglamento įsigaliojimo data].
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

18 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 18a straipsnis |
| | Ataskaita dėl dviračių arba triračių transporto priemonių |
| | Ne vėliau kaip [treji metai nuo šio reglamento paskelbimo dienos] Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl dviračių arba triračių transporto priemonių įtraukimo į šio reglamento taikymo sritį. Ataskaitoje įvertinama kelių eismo saugos padėtis Europos Sąjungoje, turint omenyje šios kategorijos transporto priemones. Visų pirma, Komisija palygina su šios kategorijos transporto priemonėmis susijusius kelių eismo saugos rezultatus valstybėse narėse, kuriose vykdoma šios kategorijos transporto priemonių techninė apžiūra, su rezultatais valstybėse narėse, kuriose šios kategorijos transporto priemonių techninė apžiūra nevykdoma, siekiant įvertinti, ar dviračių arba triračių transporto priemonių techninė apžiūra proporcinga nustatytiems kelių eismo saugos tikslams. Prireikus su ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

18a straipsnis

Ataskaita dėl dviračių arba triračių transporto priemonių

Ne vėliau kaip [treji metai nuo šio reglamento paskelbimo dienos] Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl dviračių arba triračių transporto priemonių įtraukimo į šio reglamento taikymo sritį. Ataskaitoje įvertinama kelių eismo saugos padėtis Europos Sąjungoje, turint omenyje šios kategorijos transporto priemones. Visų pirma, Komisija palygina su šios kategorijos transporto priemonėmis susijusius kelių eismo saugos rezultatus valstybėse narėse, kuriose vykdoma šios kategorijos transporto priemonių techninė apžiūra, su rezultatais valstybėse narėse, kuriose šios kategorijos transporto priemonių techninė apžiūra nevykdoma, siekiant įvertinti, ar dviračių arba triračių transporto priemonių techninė apžiūra proporcinga nustatytiems kelių eismo saugos tikslams. Prireikus su ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl reglamento

18 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 18b straipsnis |
| | Ataskaitų teikimas |
| | Ne vėliau kaip [penkeri metai nuo šio reglamento paskelbimo datos] Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento įgyvendinimo ir poveikio ataskaitą, ypač informaciją apie techninių apžiūrų dažnumą, periodinių techninių apžiūrų suderinimo mastą ir nuostatų dėl techninės apžiūros pažymų tarpusavio pripažinimo iš kitos valstybės narės kildinamos transporto priemonės registravimo atvejais veiksmingumą. Ataskaitoje taip pat išnagrinėjama, ar suderinimo lygis pakankamas, kad būtų galima tarpusavyje pripažinti techninių apžiūrų pažymas visoje Sąjungoje, ir ar šiam tikslui pasiekti reikalingi aukštesni Europos standartai. Prireikus su ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

18b straipsnis

Ataskaitų teikimas

Ne vėliau kaip [penkeri metai nuo šio reglamento paskelbimo datos] Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento įgyvendinimo ir poveikio ataskaitą, ypač informaciją apie techninių apžiūrų dažnumą, periodinių techninių apžiūrų suderinimo mastą ir nuostatų dėl techninės apžiūros pažymų tarpusavio pripažinimo iš kitos valstybės narės kildinamos transporto priemonės registravimo atvejais veiksmingumą. Ataskaitoje taip pat išnagrinėjama, ar suderinimo lygis pakankamas, kad būtų galima tarpusavyje pripažinti techninių apžiūrų pažymas visoje Sąjungoje, ir ar šiam tikslui pasiekti reikalingi aukštesni Europos standartai. Prireikus su ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Kiekviena valstybė narė imasi reikiamų priemonių siekdama užtikrinti, kad ridos skaitiklio duomenų klastojimas arba neteisėtas reguliavimas būtų laikomas nusižengimu ir baudžiamas taikant veiksmingas, proporcingas, atgrasančias, nediskriminacines sankcijas. | 2.   Kiekviena valstybė narė imasi reikiamų priemonių siekdama užtikrinti, kad
  atitikties saugos ir aplinkosaugos reikalavimams aspektu svarbių transporto priemonių komponentų ir sistemų bei
  ridos skaitiklio duomenų klastojimas arba neteisėtas reguliavimas būtų laikomas nusižengimu ir baudžiamas taikant veiksmingas, proporcingas, atgrasančias, nediskriminacines sankcijas
  , ir užtikrinti ridos skaitiklio duomenų tikslumą per visą transporto priemonės eksploatacijos laiką
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Kiekviena valstybė narė imasi reikiamų priemonių siekdama užtikrinti, kad ridos skaitiklio duomenų klastojimas arba neteisėtas reguliavimas būtų laikomas nusižengimu ir baudžiamas taikant veiksmingas, proporcingas, atgrasančias, nediskriminacines sankcijas.

2.   Kiekviena valstybė narė imasi reikiamų priemonių siekdama užtikrinti, kad
  atitikties saugos ir aplinkosaugos reikalavimams aspektu svarbių transporto priemonių komponentų ir sistemų bei
  ridos skaitiklio duomenų klastojimas arba neteisėtas reguliavimas būtų laikomas nusižengimu ir baudžiamas taikant veiksmingas, proporcingas, atgrasančias, nediskriminacines sankcijas
  , ir užtikrinti ridos skaitiklio duomenų tikslumą per visą transporto priemonės eksploatacijos laiką
  .

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 5 dalies 5.3 punkto 8 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | Rekomenduojamas padangų oro slėgis |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

Rekomenduojamas padangų oro slėgis

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 1 dalies 4 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Kai transporto priemonės techninės apžiūros neįmanoma atlikti šiame priede išdėstytu rekomenduojamu techninės apžiūros metodu, techninės apžiūros centras gali atlikti techninę apžiūrą remdamasis atitinkamos kompetentingos institucijos raštu patvirtintu alternatyviu metodu. Kompetentinga institucija turi būti įsitikinusi, kad bus išlaikyti saugos ir aplinkosaugos standartai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Kai transporto priemonės techninės apžiūros neįmanoma atlikti šiame priede išdėstytu rekomenduojamu techninės apžiūros metodu, techninės apžiūros centras gali atlikti techninę apžiūrą remdamasis atitinkamos kompetentingos institucijos raštu patvirtintu alternatyviu metodu. Kompetentinga institucija turi būti įsitikinusi, kad bus išlaikyti saugos ir aplinkosaugos standartai.

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 3 dalies 1.8 punkto a papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| 1.8. | Stabdžių skystis |

Komisijos siūlomas tekstas

1.8.

Stabdžių skystis

Virimo temperatūros arba vandens kiekio matavimas.

| a) | Per žema stabdžių skysčio virimo temperatūra
  arba jame yra per daug vandens
  . |
| --- | --- |

a)

Per žema stabdžių skysčio virimo temperatūra
  arba jame yra per daug vandens
  .

| Parlamento pakeitimas |
| --- |
| 1.8. | Stabdžių skystis |

Parlamento pakeitimas

1.8.

Stabdžių skystis

Virimo temperatūros arba vandens kiekio matavimas.

| a) | Per žema stabdžių skysčio virimo temperatūra. |
| --- | --- |

a)

Per žema stabdžių skysčio virimo temperatūra.

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 3 dalies 3.3 punkto a papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| 3.3. | Galinio vaizdo veidrodžiai arba įtaisai |

Komisijos siūlomas tekstas

3.3.

Galinio vaizdo veidrodžiai arba įtaisai

Vizuali apžiūra.

| a) | Trūksta veidrodžio arba įtaiso arba jis neatitinka reikalavimų(1). |
| --- | --- |

a)

Trūksta veidrodžio arba įtaiso arba jis neatitinka reikalavimų(1).

| Parlamento pakeitimas |
| --- |
| 3.3. | Galinio vaizdo veidrodžiai arba įtaisai |

Parlamento pakeitimas

3.3.

Galinio vaizdo veidrodžiai arba įtaisai

Vizuali apžiūra.

| a) | Trūksta veidrodžio arba įtaiso arba jis neatitinka reikalavimų(1)

  , įskaitant reikalavimus, nustatytus Direktyvoje 2007/38/EB dėl Bendrijoje įregistruotose sunkiasvorėse krovininėse transporto priemonėse įrengtų veidrodėlių modifikavimo
  . |
| --- | --- |

a)

Trūksta veidrodžio arba įtaiso arba jis neatitinka reikalavimų(1)

  , įskaitant reikalavimus, nustatytus Direktyvoje 2007/38/EB dėl Bendrijoje įregistruotose sunkiasvorėse krovininėse transporto priemonėse įrengtų veidrodėlių modifikavimo
  .

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 3 dalies 4.1.2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| 4.1.2. | Sureguliavimas |

Komisijos siūlomas tekstas

4.1.2.

Sureguliavimas

Naudojant priekinių žibintų reguliavimo įtaisą
  arba ekraną
  nustatoma kiekvieno artimųjų šviesų priekinio žibinto horizontalioji kryptis.

Priekinio žibinto kryptis neatitinka reikalavimuose nustatytų ribų.

| Parlamento pakeitimas |
| --- |
| 4.1.2. | Sureguliavimas |

Parlamento pakeitimas

4.1.2.

Sureguliavimas

Naudojant priekinių žibintų reguliavimo įtaisą nustatoma kiekvieno artimųjų šviesų priekinio žibinto horizontalioji
  ir vertikalioji
  kryptis
  , o naudojant elektroninį valdymo įtaisą patikrinamos dinaminės funkcijos (jei taikoma)
  .

Priekinio žibinto kryptis neatitinka reikalavimuose nustatytų ribų.

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 3 dalies 4.1.3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| 4.1.3. | Junginėjimas |

Komisijos siūlomas tekstas

4.1.3.

Junginėjimas

Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas.

| a) | Jungiklio veikimas neatitinka reikalavimų(1) (vienu metu šviečiančių žibintų skaičius). |
| --- | --- |

a)

Jungiklio veikimas neatitinka reikalavimų(1) (vienu metu šviečiančių žibintų skaičius).

| b) | Valdymo įtaisas veikia netinkamai. |
| --- | --- |

b)

Valdymo įtaisas veikia netinkamai.

| Parlamento pakeitimas |
| --- |
| 4.1.3. | Junginėjimas |

Parlamento pakeitimas

4.1.3.

Junginėjimas

Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas
  bei prireikus elektroninio valdymo įtaiso naudojimas
  .

| a) | Jungiklio veikimas neatitinka reikalavimų(1) (vienu metu šviečiančių žibintų skaičius). |
| --- | --- |

a)

Jungiklio veikimas neatitinka reikalavimų(1) (vienu metu šviečiančių žibintų skaičius).

| b) | Valdymo įtaisas veikia netinkamai. |
| --- | --- |

b)

Valdymo įtaisas veikia netinkamai.

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 3 dalies 4.1.5 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| 4.1.5. | Lygio reguliavimo įtaisai (jeigu privalomi) |

Komisijos siūlomas tekstas

4.1.5.

Lygio reguliavimo įtaisai (jeigu privalomi)

Vizuali apžiūra ir
  , jeigu įmanoma,
  veikimo patikrinimas.

| a) | Įtaisas neveikia. |
| --- | --- |

a)

Įtaisas neveikia.

| b) | Rankinio valdymo įtaiso neįmanoma valdyti iš vairuotojo sėdynės. |
| --- | --- |

b)

Rankinio valdymo įtaiso neįmanoma valdyti iš vairuotojo sėdynės.

| Parlamento pakeitimas |
| --- |
| 4.1.5. | Lygio reguliavimo įtaisai (jeigu privalomi) |

Parlamento pakeitimas

4.1.5.

Lygio reguliavimo įtaisai (jeigu privalomi)

Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas
  bei prireikus elektroninio valdymo įtaiso naudojimas
  .

| a) | Įtaisas neveikia. |
| --- | --- |

a)

Įtaisas neveikia.

| b) | Rankinio valdymo įtaiso neįmanoma valdyti iš vairuotojo sėdynės. |
| --- | --- |

b)

Rankinio valdymo įtaiso neįmanoma valdyti iš vairuotojo sėdynės.

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 3 dalies 4.3.2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| 4.3.2. | Junginėjimas |

Komisijos siūlomas tekstas

4.3.2.

Junginėjimas

Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas.

| a) | Jungiklio veikimas neatitinka reikalavimų. |
| --- | --- |

a)

Jungiklio veikimas neatitinka reikalavimų.

| b) | Valdymo įtaisas veikia netinkamai. |
| --- | --- |

b)

Valdymo įtaisas veikia netinkamai.

| Parlamento pakeitimas |
| --- |
| 4.3.2. | Stabdymo žibintų ir avarinio stabdymo žibintų
  junginėjimas |

Parlamento pakeitimas

4.3.2.

Stabdymo žibintų ir avarinio stabdymo žibintų
  junginėjimas

Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas
  naudojant elektroninį valdymo įtaisą, kad būtų galima keisti stabdžių pedalo sensoriaus įeinančio signalo vertę ir stebint patikrinti avarinio stabdymo žibinto veikimą
  .

| a) | Jungiklio veikimas neatitinka reikalavimų. |
| --- | --- |

a)

Jungiklio veikimas neatitinka reikalavimų.

| b) | Valdymo įtaisas veikia netinkamai. |
| --- | --- |

b)

Valdymo įtaisas veikia netinkamai.

| ba) | Avarinio stabdymo žibintai neveikia arba veikia netinkamai. |
| --- | --- |

ba)

Avarinio stabdymo žibintai neveikia arba veikia netinkamai.

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 3 dalies 4.5.2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| 4.5.2. | Sureguliavimas (X)(2) |

Komisijos siūlomas tekstas

4.5.2.

Sureguliavimas (X)(2)

Tikrinama įjungiant žibintus ir naudojant žibintų reguliavimo įtaisą.

Priekinis rūko žibintas netinkamai horizontaliai sureguliuotas, kai šviesos pluoštas turi ribinę liniją.

| Parlamento pakeitimas |
| --- |
| 4.5.2. | Sureguliavimas (X)(2) |

Parlamento pakeitimas

4.5.2.

Sureguliavimas (X)(2)

Tikrinama įjungiant žibintus ir naudojant žibintų reguliavimo įtaisą.

Priekinis rūko žibintas netinkamai horizontaliai
  ir vertikaliai
  sureguliuotas, kai šviesos pluoštas turi ribinę liniją.

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 3 dalies 5.2.2 punkto d a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| 5.2.2. | Ratai |

Komisijos siūlomas tekstas

5.2.2.

Ratai

Abiejų kiekvieno rato pusių vizuali apžiūra transporto priemonę pastačius virš duobės arba ant keltuvo.

| a) | Yra įtrūkimų arba suvirinimo defektų. |
| --- | --- |

a)

Yra įtrūkimų arba suvirinimo defektų.

(...)

| Parlamento pakeitimas |
| --- |
| 5.2.2. | Ratai |

Parlamento pakeitimas

5.2.2.

Ratai

Abiejų kiekvieno rato pusių vizuali apžiūra transporto priemonę pastačius virš duobės arba ant keltuvo.

| a) | Yra įtrūkimų arba suvirinimo defektų. |
| --- | --- |

a)

Yra įtrūkimų arba suvirinimo defektų.

(...)

| da) | Ratas ir rato stebulė nesuderinami. |
| --- | --- |

da)

Ratas ir rato stebulė nesuderinami.

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 3 dalies 5.2.3 punkto antras stulpelis

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| 5.2.3. | Padangos |

Komisijos siūlomas tekstas

5.2.3.

Padangos

Visos padangos vizuali apžiūra sukant virš žemės pakeltą ratą, kai transporto priemonė pastatyta virš duobės arba ant keltuvo, arba stumdant transporto priemonę virš duobės pirmyn ir atgal.

| Parlamento pakeitimas |
| --- |
| 5.2.3. | Padangos |

Parlamento pakeitimas

5.2.3.

Padangos

Visos padangos vizuali apžiūra sukant virš žemės pakeltą ratą, kai transporto priemonė pastatyta virš duobės arba ant keltuvo, arba stumdant transporto priemonę virš duobės pirmyn ir atgal.

Naudojamas slėgmatis, siekiant pamatuoti padangos oro slėgį ir jį palyginti su gamintojo pateiktomis vertėmis.

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 3 dalies 8.2.1.2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| 8.2.1.2. | Išmetamieji dujiniai teršalai |

Komisijos siūlomas tekstas

8.2.1.2.

Išmetamieji dujiniai teršalai

Matuojama naudojant išmetamųjų dujų analizatorių ir laikantis nustatytų reikalavimų(1).
  Transporto priemonių, kuriose įrengtos tinkamos diagnostikos sistemos, dujų išmetimo sistemos veikimo tinkamumas taip pat gali būti tikrinamas ne atliekant išmetamųjų dujų kiekio matavimus, kai variklis veikia tuščiąja eiga, o remiantis diagnostikos įtaiso rodmenimis ir diagnostikos sistemos veikimo tinkamumo patikromis, laikantis gamintojo nustatytų parengimo rekomendacijų ir kitų reikalavimų(1).

| a) | Išmetamųjų teršalų kiekis viršija tam tikrus gamintojo nurodytus dydžius |
| --- | --- |

a)

Išmetamųjų teršalų kiekis viršija tam tikrus gamintojo nurodytus dydžius

| b) | arba, jeigu tokios informacijos nėra, išmetamas CO kiekis viršija: |
| --- | --- |

b)

arba, jeigu tokios informacijos nėra, išmetamas CO kiekis viršija:

| | i) | transporto priemonių, kuriose nėra įrengtos šiuolaikinės išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos: |
| --- | --- | --- |

i)

transporto priemonių, kuriose nėra įrengtos šiuolaikinės išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos:

| | | — | 4,5  %, arba |
| --- | --- | --- | --- |

—

4,5  %, arba

| | | — | 3,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

3,5  %

| | | atsižvelgiant į pirmosios registracijos datą arba į reikalavimuose(1) nurodytą paskirtį. |
| --- | --- | --- |

atsižvelgiant į pirmosios registracijos datą arba į reikalavimuose(1) nurodytą paskirtį.

| | ii) | transporto priemonių, kuriose įrengta šiuolaikinė išmetamųjų dujų kontrolės sistema: |
| --- | --- | --- |

ii)

transporto priemonių, kuriose įrengta šiuolaikinė išmetamųjų dujų kontrolės sistema:

| | | — | varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,5  %

| | | — | tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,3  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,3  %

| | | arba |
| --- | --- | --- |

arba

| | | — | varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,3  %6 |
| --- | --- | --- | --- |

—

varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,3  %6

| | | — | tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,2  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,2  %

| | | atsižvelgiant į pirmosios registracijos datą arba į reikalavimuose(1) nurodytą paskirtį. |
| --- | --- | --- |

atsižvelgiant į pirmosios registracijos datą arba į reikalavimuose(1) nurodytą paskirtį.

| c) | Lambda vertė yra už intervalo 1 ±0,03 ribų arba neatitinka gamintojo specifikacijos. |
| --- | --- |

c)

Lambda vertė yra už intervalo 1 ±0,03 ribų arba neatitinka gamintojo specifikacijos.

| d) | Iš įmontuotosios diagnostikos įrangos rodmenų galima spręsti, kad yra rimtų gedimų. |
| --- | --- |

d)

Iš įmontuotosios diagnostikos įrangos rodmenų galima spręsti, kad yra rimtų gedimų.

| Parlamento pakeitimas |
| --- |
| 8.2.1.2. | Išmetamieji dujiniai teršalai |

Parlamento pakeitimas

8.2.1.2.

Išmetamieji dujiniai teršalai

Matuojama naudojant išmetamųjų dujų analizatorių ir laikantis nustatytų reikalavimų(1).
  Išmetamojo vamzdžio tikrinimas visada yra numatytasis išmetamųjų teršalų vertinimo metodas, net jei jis taikomas kartu naudojant įmontuotąją diagnostikos sistemą.

| a) | Išmetamųjų teršalų kiekis viršija tam tikrus gamintojo nurodytus dydžius |
| --- | --- |

a)

Išmetamųjų teršalų kiekis viršija tam tikrus gamintojo nurodytus dydžius

Transporto priemonėse, kuriose, laikantis nustatytų reikalavimų(1), įrengtos diagnostikos sistemos, remiamasi diagnostikos įrangos rodmenimis ir diagnostikos sistemos veikimo tinkamumo patikromis (parengtimi), kai variklis veikia tuščiąja eiga, laikantis gamintojo nustatytų rekomendacijų ir kitų reikalavimų(1).

NOx lygio matavimas naudojant tinkamą įrangą ir (arba) tinkamai įrengtą dujų analizatorių, taikant esamus išmetamojo vamzdžio tikrinimo metodus.

| b) | arba, jeigu tokios informacijos nėra, išmetamas CO kiekis viršija: |
| --- | --- |

b)

arba, jeigu tokios informacijos nėra, išmetamas CO kiekis viršija:

| | i) | transporto priemonių, kuriose nėra įrengtos šiuolaikinės išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos: |
| --- | --- | --- |

i)

transporto priemonių, kuriose nėra įrengtos šiuolaikinės išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos:

| | | — | 4,5  %, arba |
| --- | --- | --- | --- |

—

4,5  %, arba

| | | — | 3,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

3,5  %

| | | atsižvelgiant į pirmosios registracijos datą arba į reikalavimuose(1) nurodytą paskirtį. |
| --- | --- | --- |

atsižvelgiant į pirmosios registracijos datą arba į reikalavimuose(1) nurodytą paskirtį.

| | ii) | transporto priemonių, kuriose įrengta šiuolaikinė išmetamųjų dujų kontrolės sistema: |
| --- | --- | --- |

ii)

transporto priemonių, kuriose įrengta šiuolaikinė išmetamųjų dujų kontrolės sistema:

| | | — | varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,5  %

| | | — | tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,3  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,3  %

| | | arba |
| --- | --- | --- |

arba

| | | — | varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,3  %6 |
| --- | --- | --- | --- |

—

varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,3  %6

| | | — | tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,2  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,2  %

| | | arba |
| --- | --- | --- |

arba

| | | — | varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,2  %

   (6a) |
| --- | --- | --- | --- |

—

varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,2  %

   (6a)

| | | — | tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,1  %

   (6a) |
| --- | --- | --- | --- |

—

tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,1  %

   (6a)

| | | atsižvelgiant į pirmosios registracijos datą arba į reikalavimuose(1) nurodytą paskirtį. |
| --- | --- | --- |

atsižvelgiant į pirmosios registracijos datą arba į reikalavimuose(1) nurodytą paskirtį.

| c) | Lambda vertė yra už intervalo 1 ±0,03 ribų arba neatitinka gamintojo specifikacijos. |
| --- | --- |

c)

Lambda vertė yra už intervalo 1 ±0,03 ribų arba neatitinka gamintojo specifikacijos.

| d) | Iš įmontuotosios diagnostikos įrangos rodmenų galima spręsti, kad yra rimtų gedimų
  , kai variklis veikia tuščiąja eiga
  . |
| --- | --- |

d)

Iš įmontuotosios diagnostikos įrangos rodmenų galima spręsti, kad yra rimtų gedimų
  , kai variklis veikia tuščiąja eiga
  .

NOx lygis neatitinka reikalavimų arba viršija konkrečius gamintojo nurodytus lygius.

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 3 dalies 8.2.2.2. punktas

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| 8.2.2.2. | Išmetamųjų dujų neskaidrumas |

Komisijos siūlomas tekstas

8.2.2.2.

Išmetamųjų dujų neskaidrumas

Transporto priemonėms, užregistruotoms arba pradėtoms naudoti iki 1980 m. sausio 1 d., šis reikalavimas netaikomas.

| a) | Išmetamųjų dujų neskaidrumas matuojamas varikliui įsibėgėjant laisvuoju greitėjimu (be apkrovos nuo tuščiosios eigos minimalių sūkių iki variklio ribojamų sūkių), pavarų perjungimo svirtį nustačius į neutralią padėtį ir nuspaudus sankabą. |
| --- | --- |

a)

Išmetamųjų dujų neskaidrumas matuojamas varikliui įsibėgėjant laisvuoju greitėjimu (be apkrovos nuo tuščiosios eigos minimalių sūkių iki variklio ribojamų sūkių), pavarų perjungimo svirtį nustačius į neutralią padėtį ir nuspaudus sankabą.

| a) | Transporto priemonių, kurios pirmą kartą užregistruotos arba pradėtos naudoti po reikalavimuose(1) nurodytos datos, |
| --- | --- |

a)

Transporto priemonių, kurios pirmą kartą užregistruotos arba pradėtos naudoti po reikalavimuose(1) nurodytos datos,

| b) | Transporto priemonės parengimas prieš tikrinant: |
| --- | --- |

b)

Transporto priemonės parengimas prieš tikrinant:

| | išmetamųjų dujų neskaidrumas viršija lygį, nurodytą ant transporto priemonės pritvirtintoje gamintojo lentelėje; |
| --- | --- |

išmetamųjų dujų neskaidrumas viršija lygį, nurodytą ant transporto priemonės pritvirtintoje gamintojo lentelėje;

| | 1. | Transporto priemonės gali būti tikrinamos be parengimo, nors saugos sumetimais reikėtų patikrinti, ar variklis sušilęs ir ar yra tinkamos mechaninės būklės. |
| --- | --- | --- |

1.

Transporto priemonės gali būti tikrinamos be parengimo, nors saugos sumetimais reikėtų patikrinti, ar variklis sušilęs ir ar yra tinkamos mechaninės būklės.

| b) | Jeigu tokios informacijos nėra arba jeigu pagal reikalavimus(1) etaloninių verčių taikyti negalima: |
| --- | --- |

b)

Jeigu tokios informacijos nėra arba jeigu pagal reikalavimus(1) etaloninių verčių taikyti negalima:

| | 2. | Parengimo reikalavimai: |
| --- | --- | --- |

2.

Parengimo reikalavimai:

| | dyzeliniai varikliai be pripūtimo – 2,5  m-1, |
| --- | --- |

dyzeliniai varikliai be pripūtimo – 2,5  m-1,

| | | i) | Variklis turi būti visiškai sušildytas, pvz., variklio alyvos temperatūra, matuojama zondu alyvos lygio matuoklio vamzdelyje, turi būti ne žemesnė kaip 80 oC arba įprastos darbinės temperatūros, jeigu ji yra žemesnė už nurodytąją; arba turi būti bent lygiavertė variklio bloko temperatūra, išmatuota infraraudonųjų spindulių termometru. Jeigu dėl transporto priemonės konstrukcijos taip matuoti būtų praktiškai neįmanoma, įprastą variklio darbinę temperatūrą galima nustatyti kitais būdais, pvz., pagal variklio aušinimo ventiliatoriaus veikimą. |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Variklis turi būti visiškai sušildytas, pvz., variklio alyvos temperatūra, matuojama zondu alyvos lygio matuoklio vamzdelyje, turi būti ne žemesnė kaip 80 oC arba įprastos darbinės temperatūros, jeigu ji yra žemesnė už nurodytąją; arba turi būti bent lygiavertė variklio bloko temperatūra, išmatuota infraraudonųjų spindulių termometru. Jeigu dėl transporto priemonės konstrukcijos taip matuoti būtų praktiškai neįmanoma, įprastą variklio darbinę temperatūrą galima nustatyti kitais būdais, pvz., pagal variklio aušinimo ventiliatoriaus veikimą.

| | varikliai su turbininiu kompresoriumi – 3,0  m-1, |
| --- | --- |

varikliai su turbininiu kompresoriumi – 3,0  m-1,

| | | ii) | Išmetimo sistema turi būti prapūsta ne mažiau kaip per tris greitėjimo ciklus arba lygiaverčiu būdu. |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Išmetimo sistema turi būti prapūsta ne mažiau kaip per tris greitėjimo ciklus arba lygiaverčiu būdu.

| | arba, reikalavimuose(1) nurodytų transporto priemonių ir transporto priemonių, kurios pirmą kartą užregistruotos arba pradėtos naudoti po reikalavimuose(1) nurodytos datos – |
| --- | --- |

arba, reikalavimuose(1) nurodytų transporto priemonių ir transporto priemonių, kurios pirmą kartą užregistruotos arba pradėtos naudoti po reikalavimuose(1) nurodytos datos –

| c) | Tikrinimo procedūra: |
| --- | --- |

c)

Tikrinimo procedūra:

| | 1,5  m-1 7. |
| --- | --- |

1,5  m-1 7.

| | 1. | Variklis ir turbokompresorius (jei yra) prieš kiekvieną laisvojo greitėjimo ciklą turi veikti tuščiąja eiga. Didelės galios dyzelinių variklių atveju tai reiškia ne mažiau kaip 10 sekundžių pauzę po to kai paleidžiamas akceleratoriaus pedalas. |
| --- | --- | --- |

1.

Variklis ir turbokompresorius (jei yra) prieš kiekvieną laisvojo greitėjimo ciklą turi veikti tuščiąja eiga. Didelės galios dyzelinių variklių atveju tai reiškia ne mažiau kaip 10 sekundžių pauzę po to kai paleidžiamas akceleratoriaus pedalas.

| | 2. | Kiekvienas laisvojo įsibėgėjimo ciklas turi būti pradedamas greitai ir nuosekliai (greičiau kaip per vieną sekundę), bet ne per staigiai, paspaudžiant akceleratoriaus pedalą iki galo, kad įpurškimo siurblys veiktų didžiausiu pajėgumu. |
| --- | --- | --- |

2.

Kiekvienas laisvojo įsibėgėjimo ciklas turi būti pradedamas greitai ir nuosekliai (greičiau kaip per vieną sekundę), bet ne per staigiai, paspaudžiant akceleratoriaus pedalą iki galo, kad įpurškimo siurblys veiktų didžiausiu pajėgumu.

| | 3. | Per kiekvieną laisvojo įsibėgėjimo ciklą, prieš paleidžiant akceleratoriaus pedalą, variklis turi pasiekti ribinį sūkių dažnį, o transporto priemonės su automatine transmisija – gamintojo nurodytą sūkių dažnį arba, jei tokios informacijos nėra, du trečdalius ribinio sūkių dažnio. Tai galima patikrinti, pvz., stebint variklio sūkių dažnį arba paliekant pakankamai laiko nuo pirmojo akceleratoriaus pedalo paspaudimo iki paleidimo; I priede nurodytoms 1 ir 2 kategorijų transporto priemonėms šis laikas turi būti ne trumpesnis kaip 2 sekundės. |
| --- | --- | --- |

3.

Per kiekvieną laisvojo įsibėgėjimo ciklą, prieš paleidžiant akceleratoriaus pedalą, variklis turi pasiekti ribinį sūkių dažnį, o transporto priemonės su automatine transmisija – gamintojo nurodytą sūkių dažnį arba, jei tokios informacijos nėra, du trečdalius ribinio sūkių dažnio. Tai galima patikrinti, pvz., stebint variklio sūkių dažnį arba paliekant pakankamai laiko nuo pirmojo akceleratoriaus pedalo paspaudimo iki paleidimo; I priede nurodytoms 1 ir 2 kategorijų transporto priemonėms šis laikas turi būti ne trumpesnis kaip 2 sekundės.

| | 4. | Transporto priemonės pripažįstamos netinkamomis tik jei ne mažiau kaip trijų laisvojo įsibėgėjimo ciklų verčių aritmetinis vidurkis viršija ribinę vertę. Skaičiuojant vidurkį galima neatsižvelgti į matavimo rezultatus, kurie labai skiriasi nuo vidurkio
  , arba apskaičiuoti vidurkį bet kokiu kitu statistinio skaičiavimo būdu, kuriuo atsižvelgiama į matavimo rezultatų sklaidą
  . Valstybės narės gali apriboti tikrinimo ciklų skaičių. |
| --- | --- | --- |

4.

Transporto priemonės pripažįstamos netinkamomis tik jei ne mažiau kaip trijų laisvojo įsibėgėjimo ciklų verčių aritmetinis vidurkis viršija ribinę vertę. Skaičiuojant vidurkį galima neatsižvelgti į matavimo rezultatus, kurie labai skiriasi nuo vidurkio
  , arba apskaičiuoti vidurkį bet kokiu kitu statistinio skaičiavimo būdu, kuriuo atsižvelgiama į matavimo rezultatų sklaidą
  . Valstybės narės gali apriboti tikrinimo ciklų skaičių.

| | 5. | Kad būtų išvengta nereikalingų tikrinimų, valstybės narės gali pripažinti netinkamomis tas transporto priemones, kurių išmatuotos vertės po mažiau kaip trijų laisvojo įsibėgėjimo ciklų arba po prapūtimo ciklų labai viršija ribines vertes. Be to, kad būtų išvengta nereikalingų tikrinimų, valstybės narės gali pripažinti tinkamomis tas transporto priemones, kurių išmatuotos vertės po mažiau kaip trijų laisvojo greitėjimo ciklų arba po prapūtimo ciklų yra daug mažesnės už ribines vertes. |
| --- | --- | --- |

5.

Kad būtų išvengta nereikalingų tikrinimų, valstybės narės gali pripažinti netinkamomis tas transporto priemones, kurių išmatuotos vertės po mažiau kaip trijų laisvojo įsibėgėjimo ciklų arba po prapūtimo ciklų labai viršija ribines vertes. Be to, kad būtų išvengta nereikalingų tikrinimų, valstybės narės gali pripažinti tinkamomis tas transporto priemones, kurių išmatuotos vertės po mažiau kaip trijų laisvojo greitėjimo ciklų arba po prapūtimo ciklų yra daug mažesnės už ribines vertes.

| Parlamento pakeitimas |
| --- |
| 8.2.2.2. | Išmetamųjų dujų neskaidrumas |

Parlamento pakeitimas

8.2.2.2.

Išmetamųjų dujų neskaidrumas

Transporto priemonėms, užregistruotoms arba pradėtoms naudoti iki 1980 m. sausio 1 d., šis reikalavimas netaikomas.

| a) | Išmetamųjų dujų neskaidrumas matuojamas varikliui įsibėgėjant laisvuoju greitėjimu (be apkrovos nuo tuščiosios eigos minimalių sūkių iki variklio ribojamų sūkių), pavarų perjungimo svirtį nustačius į neutralią padėtį ir nuspaudus sankabą.
  Išmetamojo vamzdžio tikrinimas visada yra numatytasis išmetamųjų teršalų vertinimo metodas, net jei jis taikomas kartu naudojant įmontuotąją diagnostikos sistemą. |
| --- | --- |

a)

Išmetamųjų dujų neskaidrumas matuojamas varikliui įsibėgėjant laisvuoju greitėjimu (be apkrovos nuo tuščiosios eigos minimalių sūkių iki variklio ribojamų sūkių), pavarų perjungimo svirtį nustačius į neutralią padėtį ir nuspaudus sankabą.
  Išmetamojo vamzdžio tikrinimas visada yra numatytasis išmetamųjų teršalų vertinimo metodas, net jei jis taikomas kartu naudojant įmontuotąją diagnostikos sistemą.

| a) | Transporto priemonių, kurios pirmą kartą užregistruotos arba pradėtos naudoti po reikalavimuose(1) nurodytos datos, |
| --- | --- |

a)

Transporto priemonių, kurios pirmą kartą užregistruotos arba pradėtos naudoti po reikalavimuose(1) nurodytos datos,

| | Transporto priemonėse, kuriose, laikantis nustatytų reikalavimų(1), įrengtos diagnostikos sistemos, remiamasi diagnostikos įrangos rodmenimis ir diagnostikos sistemos veikimo tinkamumo patikromis (parengtimi), kai variklis veikia tuščiąja eiga, laikantis gamintojo nustatytų rekomendacijų ir kitų reikalavimų(1). |
| --- | --- |

Transporto priemonėse, kuriose, laikantis nustatytų reikalavimų(1), įrengtos diagnostikos sistemos, remiamasi diagnostikos įrangos rodmenimis ir diagnostikos sistemos veikimo tinkamumo patikromis (parengtimi), kai variklis veikia tuščiąja eiga, laikantis gamintojo nustatytų rekomendacijų ir kitų reikalavimų(1).

| b) | Transporto priemonės parengimas prieš tikrinant: |
| --- | --- |

b)

Transporto priemonės parengimas prieš tikrinant:

| | išmetamųjų dujų neskaidrumas viršija lygį, nurodytą ant transporto priemonės pritvirtintoje gamintojo lentelėje; |
| --- | --- |

išmetamųjų dujų neskaidrumas viršija lygį, nurodytą ant transporto priemonės pritvirtintoje gamintojo lentelėje;

| | 1. | Transporto priemonės gali būti tikrinamos be parengimo, nors saugos sumetimais reikėtų patikrinti, ar variklis sušilęs ir ar yra tinkamos mechaninės būklės. |
| --- | --- | --- |

1.

Transporto priemonės gali būti tikrinamos be parengimo, nors saugos sumetimais reikėtų patikrinti, ar variklis sušilęs ir ar yra tinkamos mechaninės būklės.

| b) | Jeigu tokios informacijos nėra arba jeigu pagal reikalavimus(1) etaloninių verčių taikyti negalima: |
| --- | --- |

b)

Jeigu tokios informacijos nėra arba jeigu pagal reikalavimus(1) etaloninių verčių taikyti negalima:

| | 2. | Parengimo reikalavimai: |
| --- | --- | --- |

2.

Parengimo reikalavimai:

| | dyzeliniai varikliai be pripūtimo – 2,5  m-1, |
| --- | --- |

dyzeliniai varikliai be pripūtimo – 2,5  m-1,

| | | i) | Variklis turi būti visiškai sušildytas, pvz., variklio alyvos temperatūra, matuojama zondu alyvos lygio matuoklio vamzdelyje, turi būti ne žemesnė kaip 80 oC arba įprastos darbinės temperatūros, jeigu ji yra žemesnė už nurodytąją; arba turi būti bent lygiavertė variklio bloko temperatūra, išmatuota infraraudonųjų spindulių termometru. Jeigu dėl transporto priemonės konstrukcijos taip matuoti būtų praktiškai neįmanoma, įprastą variklio darbinę temperatūrą galima nustatyti kitais būdais, pvz., pagal variklio aušinimo ventiliatoriaus veikimą. |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Variklis turi būti visiškai sušildytas, pvz., variklio alyvos temperatūra, matuojama zondu alyvos lygio matuoklio vamzdelyje, turi būti ne žemesnė kaip 80 oC arba įprastos darbinės temperatūros, jeigu ji yra žemesnė už nurodytąją; arba turi būti bent lygiavertė variklio bloko temperatūra, išmatuota infraraudonųjų spindulių termometru. Jeigu dėl transporto priemonės konstrukcijos taip matuoti būtų praktiškai neįmanoma, įprastą variklio darbinę temperatūrą galima nustatyti kitais būdais, pvz., pagal variklio aušinimo ventiliatoriaus veikimą.

| | varikliai su turbininiu kompresoriumi – 3,0  m-1, |
| --- | --- |

varikliai su turbininiu kompresoriumi – 3,0  m-1,

| | | ii) | Išmetimo sistema turi būti prapūsta ne mažiau kaip per tris greitėjimo ciklus arba lygiaverčiu būdu. |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Išmetimo sistema turi būti prapūsta ne mažiau kaip per tris greitėjimo ciklus arba lygiaverčiu būdu.

| | arba, reikalavimuose(1) nurodytų transporto priemonių ir transporto priemonių, kurios pirmą kartą užregistruotos arba pradėtos naudoti po reikalavimuose(1) nurodytos datos – |
| --- | --- |

arba, reikalavimuose(1) nurodytų transporto priemonių ir transporto priemonių, kurios pirmą kartą užregistruotos arba pradėtos naudoti po reikalavimuose(1) nurodytos datos –

| c) | Tikrinimo procedūra: |
| --- | --- |

c)

Tikrinimo procedūra:

| | 1,5  m-1.7 |
| --- | --- |

1,5  m-1.7

| | 1. | Variklis ir turbokompresorius (jei yra) prieš kiekvieną laisvojo greitėjimo ciklą turi veikti tuščiąja eiga. Didelės galios dyzelinių variklių atveju tai reiškia ne mažiau kaip 10 sekundžių pauzę po to kai paleidžiamas akceleratoriaus pedalas. |
| --- | --- | --- |

1.

Variklis ir turbokompresorius (jei yra) prieš kiekvieną laisvojo greitėjimo ciklą turi veikti tuščiąja eiga. Didelės galios dyzelinių variklių atveju tai reiškia ne mažiau kaip 10 sekundžių pauzę po to kai paleidžiamas akceleratoriaus pedalas.

| | arba |
| --- | --- |

arba

| | 2. | Kiekvienas laisvojo įsibėgėjimo ciklas turi būti pradedamas greitai ir nuosekliai (greičiau kaip per vieną sekundę), bet ne per staigiai, paspaudžiant akceleratoriaus pedalą iki galo, kad įpurškimo siurblys veiktų didžiausiu pajėgumu. |
| --- | --- | --- |

2.

Kiekvienas laisvojo įsibėgėjimo ciklas turi būti pradedamas greitai ir nuosekliai (greičiau kaip per vieną sekundę), bet ne per staigiai, paspaudžiant akceleratoriaus pedalą iki galo, kad įpurškimo siurblys veiktų didžiausiu pajėgumu.

| | 0,5  m-1


   (6a) |
| --- | --- |

0,5  m-1


   (6a)

| | 3. | Per kiekvieną laisvojo įsibėgėjimo ciklą, prieš paleidžiant akceleratoriaus pedalą, variklis turi pasiekti ribinį sūkių dažnį, o transporto priemonės su automatine transmisija – gamintojo nurodytą sūkių dažnį arba, jei tokios informacijos nėra, du trečdalius ribinio sūkių dažnio. Tai galima patikrinti, pvz., stebint variklio sūkių dažnį arba paliekant pakankamai laiko nuo pirmojo akceleratoriaus pedalo paspaudimo iki paleidimo; I priede nurodytoms 1 ir 2 kategorijų transporto priemonėms šis laikas turi būti ne trumpesnis kaip 2 sekundės. |
| --- | --- | --- |

3.

Per kiekvieną laisvojo įsibėgėjimo ciklą, prieš paleidžiant akceleratoriaus pedalą, variklis turi pasiekti ribinį sūkių dažnį, o transporto priemonės su automatine transmisija – gamintojo nurodytą sūkių dažnį arba, jei tokios informacijos nėra, du trečdalius ribinio sūkių dažnio. Tai galima patikrinti, pvz., stebint variklio sūkių dažnį arba paliekant pakankamai laiko nuo pirmojo akceleratoriaus pedalo paspaudimo iki paleidimo; I priede nurodytoms 1 ir 2 kategorijų transporto priemonėms šis laikas turi būti ne trumpesnis kaip 2 sekundės.

| | 4. | Transporto priemonės pripažįstamos netinkamomis tik jei ne mažiau kaip trijų laisvojo įsibėgėjimo ciklų verčių aritmetinis vidurkis viršija ribinę vertę. Skaičiuojant vidurkį galima neatsižvelgti į matavimo rezultatus, kurie labai skiriasi nuo vidurkio. Valstybės narės gali apriboti tikrinimo ciklų skaičių. |
| --- | --- | --- |

4.

Transporto priemonės pripažįstamos netinkamomis tik jei ne mažiau kaip trijų laisvojo įsibėgėjimo ciklų verčių aritmetinis vidurkis viršija ribinę vertę. Skaičiuojant vidurkį galima neatsižvelgti į matavimo rezultatus, kurie labai skiriasi nuo vidurkio. Valstybės narės gali apriboti tikrinimo ciklų skaičių.

| | 5. | Kad būtų išvengta nereikalingų tikrinimų, valstybės narės gali pripažinti netinkamomis tas transporto priemones, kurių išmatuotos vertės po mažiau kaip trijų laisvojo įsibėgėjimo ciklų arba po prapūtimo ciklų labai viršija ribines vertes. Be to, kad būtų išvengta nereikalingų tikrinimų, valstybės narės gali pripažinti tinkamomis tas transporto priemones, kurių išmatuotos vertės po mažiau kaip trijų laisvojo greitėjimo ciklų arba po prapūtimo ciklų yra daug mažesnės už ribines vertes. |
| --- | --- | --- |

5.

Kad būtų išvengta nereikalingų tikrinimų, valstybės narės gali pripažinti netinkamomis tas transporto priemones, kurių išmatuotos vertės po mažiau kaip trijų laisvojo įsibėgėjimo ciklų arba po prapūtimo ciklų labai viršija ribines vertes. Be to, kad būtų išvengta nereikalingų tikrinimų, valstybės narės gali pripažinti tinkamomis tas transporto priemones, kurių išmatuotos vertės po mažiau kaip trijų laisvojo greitėjimo ciklų arba po prapūtimo ciklų yra daug mažesnės už ribines vertes.

| | NOx lygio ir kietųjų dalelių kiekio matavimas naudojant tinkamą įrangą ir (arba) tinkamai įrengtą dujų analizatorių, taikant esamus laisvojo greitėjimo tikrinimo metodus. |
| --- | --- |

NOx lygio ir kietųjų dalelių kiekio matavimas naudojant tinkamą įrangą ir (arba) tinkamai įrengtą dujų analizatorių, taikant esamus laisvojo greitėjimo tikrinimo metodus.

| | NOx lygis arba kietųjų dalelių vertės neatitinka reikalavimų arba viršija konkrečius gamintojo nurodytus lygius. |
| --- | --- |

NOx lygis arba kietųjų dalelių vertės neatitinka reikalavimų arba viršija konkrečius gamintojo nurodytus lygius.

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1.8 punkto a papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| 1.8. | Stabdžių skystis |

Komisijos siūlomas tekstas

1.8.

Stabdžių skystis

| a) | Per žema stabdžių skysčio virimo temperatūra
  arba jame yra per daug vandens
  . |
| --- | --- |

a)

Per žema stabdžių skysčio virimo temperatūra
  arba jame yra per daug vandens
  .

| Parlamento pakeitimas |
| --- |
| 1.8. | Stabdžių skystis |

Parlamento pakeitimas

1.8.

Stabdžių skystis

| a) | Per žema stabdžių skysčio virimo temperatūra. |
| --- | --- |

a)

Per žema stabdžių skysčio virimo temperatūra.

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 5.2.2 punkto d a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| | | Nedideli | Dideli | Pavojingi |
| 5.2.2. | Ratai |

Komisijos siūlomas tekstas

Nedideli

Dideli

Pavojingi

5.2.2.

Ratai

| a) | Yra įtrūkimų arba suvirinimo defektų. |
| --- | --- |

a)

Yra įtrūkimų arba suvirinimo defektų.

x

(...)

| Parlamento pakeitimas |
| --- |
| | | Nedideli | Dideli | Pavojingi |
| 5.2.2. | Ratai |

Parlamento pakeitimas

Nedideli

Dideli

Pavojingi

5.2.2.

Ratai

| a) | Yra įtrūkimų arba suvirinimo defektų. |
| --- | --- |

a)

Yra įtrūkimų arba suvirinimo defektų.

x

(...)

| da) | Ratas ir rato stebulė nesuderinami. |
| --- | --- |

da)

Ratas ir rato stebulė nesuderinami.

x

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 5.2.3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| | | Nedideli | Dideli | Pavojingi |
| 5.2.3. | Padangos |

Komisijos siūlomas tekstas

Nedideli

Dideli

Pavojingi

5.2.3.

Padangos

| a) | Padangos dydis, leidžiama apkrova, patvirtinimo ženklas arba greičio indeksas neatitinka reikalavimų(1), todėl važiuoti nesaugu. |
| --- | --- |

a)

Padangos dydis, leidžiama apkrova, patvirtinimo ženklas arba greičio indeksas neatitinka reikalavimų(1), todėl važiuoti nesaugu.

x

| | Leidžiama apkrova arba greičio indeksas nepakankami faktinėmis naudojimo sąlygomis, padanga liečia kitas nejudančias transporto priemonės dalis, todėl važiuoti nesaugu. |
| --- | --- |

Leidžiama apkrova arba greičio indeksas nepakankami faktinėmis naudojimo sąlygomis, padanga liečia kitas nejudančias transporto priemonės dalis, todėl važiuoti nesaugu.

x

| b) | Ant tos pačios ašies ratų arba ant dvigubų ratų sumontuotos skirtingo dydžio padangos. |
| --- | --- |

b)

Ant tos pačios ašies ratų arba ant dvigubų ratų sumontuotos skirtingo dydžio padangos.

x

| c) | Ant tos pačios ašies ratų sumontuotos skirtingos konstrukcijos padangos (radialinė ir paprasta). |
| --- | --- |

c)

Ant tos pačios ašies ratų sumontuotos skirtingos konstrukcijos padangos (radialinė ir paprasta).

x

| d) | Yra didelių padangos pažeidimų arba įpjovimų. |
| --- | --- |

d)

Yra didelių padangos pažeidimų arba įpjovimų.

x

| | Matyti kordas arba jis yra pažeistas. |
| --- | --- |

Matyti kordas arba jis yra pažeistas.

x

| e) | Padangos protektoriaus
  gylis neatitinka reikalavimų(1)

  . |
| --- | --- |

e)

Padangos protektoriaus
  gylis neatitinka reikalavimų(1)

  .

x

| | Mažiau nei 80 % reikalaujamo
  protektoriaus
  gylio
  . |
| --- | --- |

Mažiau nei 80 % reikalaujamo
  protektoriaus
  gylio
  .

x

| f) | Padanga trinasi į kitas sudedamąsias dalis (lanksčius purvasaugius). |
| --- | --- |

f)

Padanga trinasi į kitas sudedamąsias dalis (lanksčius purvasaugius).

x

| | Padanga trinasi į kitas sudedamąsias dalis (vairavimo saugai poveikio neturi). |
| --- | --- |

Padanga trinasi į kitas sudedamąsias dalis (vairavimo saugai poveikio neturi).

x

| g) | Restauruotos padangos neatitinka reikalavimų(1). |
| --- | --- |

g)

Restauruotos padangos neatitinka reikalavimų(1).

x

| | Paveiktas kordo apsauginis sluoksnis. |
| --- | --- |

Paveiktas kordo apsauginis sluoksnis.

x

| h) | Yra oro slėgio kontrolės sistemos sutrikimų. |
| --- | --- |

h)

Yra oro slėgio kontrolės sistemos sutrikimų.

x

| | Akivaizdžiai neveikia. |
| --- | --- |

Akivaizdžiai neveikia.

x

| Parlamento pakeitimas |
| --- |
| | | Nedideli | Dideli | Pavojingi |
| 5.2.3. | Padangos |

Parlamento pakeitimas

Nedideli

Dideli

Pavojingi

5.2.3.

Padangos

| a) | Padangos dydis, leidžiama apkrova, patvirtinimo ženklas arba greičio indeksas neatitinka reikalavimų(1), todėl važiuoti nesaugu. |
| --- | --- |

a)

Padangos dydis, leidžiama apkrova, patvirtinimo ženklas arba greičio indeksas neatitinka reikalavimų(1), todėl važiuoti nesaugu.

x

| | Leidžiama apkrova arba greičio indeksas nepakankami faktinėmis naudojimo sąlygomis, padanga liečia kitas nejudančias transporto priemonės dalis, todėl važiuoti nesaugu. |
| --- | --- |

Leidžiama apkrova arba greičio indeksas nepakankami faktinėmis naudojimo sąlygomis, padanga liečia kitas nejudančias transporto priemonės dalis, todėl važiuoti nesaugu.

x

| b) | Ant tos pačios ašies ratų arba ant dvigubų ratų sumontuotos skirtingo dydžio padangos. |
| --- | --- |

b)

Ant tos pačios ašies ratų arba ant dvigubų ratų sumontuotos skirtingo dydžio padangos.

x

| c) | Ant tos pačios ašies ratų sumontuotos skirtingos konstrukcijos padangos (radialinė ir paprasta). |
| --- | --- |

c)

Ant tos pačios ašies ratų sumontuotos skirtingos konstrukcijos padangos (radialinė ir paprasta).

x

| d) | Yra didelių padangos pažeidimų arba įpjovimų. |
| --- | --- |

d)

Yra didelių padangos pažeidimų arba įpjovimų.

x

| | Matyti kordas arba jis yra pažeistas. |
| --- | --- |

Matyti kordas arba jis yra pažeistas.

x

| e) | Matyti
  padangos protektoriaus
  nusidėvėjimo žymeklis
  . |
| --- | --- |

e)

Matyti
  padangos protektoriaus
  nusidėvėjimo žymeklis
  .

x

| | Padangos
  protektoriaus
  gylis atitinka oficialiai leidžiamą gylį
  .
  Padangos protektoriaus gylis yra mažesnis nei oficialiai leidžiamas. |
| --- | --- |

Padangos
  protektoriaus
  gylis atitinka oficialiai leidžiamą gylį
  .
  Padangos protektoriaus gylis yra mažesnis nei oficialiai leidžiamas.

x

| f) | Padanga trinasi į kitas sudedamąsias dalis (lanksčius purvasaugius). |
| --- | --- |

f)

Padanga trinasi į kitas sudedamąsias dalis (lanksčius purvasaugius).

x

| | Padanga trinasi į kitas sudedamąsias dalis (vairavimo saugai poveikio neturi). |
| --- | --- |

Padanga trinasi į kitas sudedamąsias dalis (vairavimo saugai poveikio neturi).

x

| g) | Restauruotos padangos neatitinka reikalavimų(1). |
| --- | --- |

g)

Restauruotos padangos neatitinka reikalavimų(1).

x

| | Paveiktas kordo apsauginis sluoksnis. |
| --- | --- |

Paveiktas kordo apsauginis sluoksnis.

x

| h) | Yra
  padangos
  oro slėgio kontrolės sistemos sutrikimų
  arba padanga akivaizdžiai nepakankamai pripūsta
  . |
| --- | --- |

h)

Yra
  padangos
  oro slėgio kontrolės sistemos sutrikimų
  arba padanga akivaizdžiai nepakankamai pripūsta
  .

x

| | Akivaizdžiai neveikia. |
| --- | --- |

Akivaizdžiai neveikia.

x

| i) | Eksploatuojant darbinis slėgis vienoje iš transporto priemonės padangų sumažėja 20 %, tačiau nenukrinta žemiau kaip 150 kP. |
| --- | --- |

i)

Eksploatuojant darbinis slėgis vienoje iš transporto priemonės padangų sumažėja 20 %, tačiau nenukrinta žemiau kaip 150 kP.

x

| | Padangų oro slėgis yra mažesnis kaip 150 kPa. |
| --- | --- |

Padangų oro slėgis yra mažesnis kaip 150 kPa.

x

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 8.2.1.2. punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| | | Nedideli | Dideli | Pavojingi |
| 8.2.1.2. | Išmetamieji dujiniai teršalai |

Komisijos siūlomas tekstas

Nedideli

Dideli

Pavojingi

8.2.1.2.

Išmetamieji dujiniai teršalai

| b) | arba, jeigu tokios informacijos nėra, išmetamas CO kiekis viršija: |
| --- | --- |

b)

arba, jeigu tokios informacijos nėra, išmetamas CO kiekis viršija:

x

(...)

| ii) | transporto priemonių, kuriose įrengta šiuolaikinė išmetamųjų dujų kontrolės sistema: |
| --- | --- |

ii)

transporto priemonių, kuriose įrengta šiuolaikinė išmetamųjų dujų kontrolės sistema:

| | — | varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,5  % |
| --- | --- | --- |

—

varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,5  %

| | — | tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,3  %

| | arba |
| --- | --- |

arba

| | — | varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,3  %

| | — | tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,2  % |
| --- | --- | --- |

—

tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,2  %

| | atsižvelgiant į pirmosios registracijos datą arba į reikalavimuose(1) nurodytą paskirtį. |
| --- | --- |

atsižvelgiant į pirmosios registracijos datą arba į reikalavimuose(1) nurodytą paskirtį.

| Parlamento pakeitimas |
| --- |
| | | Nedideli | Dideli | Pavojingi |
| 8.2.1.2. | Išmetamieji dujiniai teršalai |

Parlamento pakeitimas

Nedideli

Dideli

Pavojingi

8.2.1.2.

Išmetamieji dujiniai teršalai

| b) | arba, jeigu tokios informacijos nėra, išmetamas CO kiekis viršija: |
| --- | --- |

b)

arba, jeigu tokios informacijos nėra, išmetamas CO kiekis viršija:

x

(...)

| ii) | transporto priemonių, kuriose įrengta šiuolaikinė išmetamųjų dujų kontrolės sistema: |
| --- | --- |

ii)

transporto priemonių, kuriose įrengta šiuolaikinė išmetamųjų dujų kontrolės sistema:

| | — | varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,5  % |
| --- | --- | --- |

—

varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,5  %

| | — | tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,3  %

| | arba |
| --- | --- |

arba

| | — | varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,3  %

| | — | tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,2  % |
| --- | --- | --- |

—

tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,2  %

| | arba |
| --- | --- |

arba

| | — | varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,2  %

   (6a) |
| --- | --- | --- |

—

varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,2  %

   (6a)

| | — | tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,1  %

   (6a) |
| --- | --- | --- |

—

tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,1  %

   (6a)

| | atsižvelgiant į pirmosios registracijos datą arba į reikalavimuose(1) nurodytą paskirtį. |
| --- | --- |

atsižvelgiant į pirmosios registracijos datą arba į reikalavimuose(1) nurodytą paskirtį.

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 8.2.2.2 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| | | Nedideli | Dideli | Pavojingi |
| 8.2.2.2. | Išmetamųjų dujų neskaidrumas |

Komisijos siūlomas tekstas

Nedideli

Dideli

Pavojingi

8.2.2.2.

Išmetamųjų dujų neskaidrumas

Transporto priemonėms, užregistruotoms arba pradėtoms naudoti iki 1980 m. sausio 1 d., šis reikalavimas netaikomas.

Jeigu tokios informacijos nėra arba jeigu pagal reikalavimus(1) etaloninių verčių taikyti negalima:

x

dyzeliniai varikliai be pripūtimo – 2,5  m-1,

varikliai su turbininiu kompresoriumi – 3,0  m-1,

arba, reikalavimuose(1) nurodytų transporto priemonių ir transporto priemonių, kurios pirmą kartą užregistruotos arba pradėtos naudoti po reikalavimuose(1) nurodytos datos –

1,5  m-1.

| Parlamento pakeitimas |
| --- |
| | | Nedideli | Dideli | Pavojingi |
| 8.2.2.2. | Išmetamųjų dujų neskaidrumas |

Parlamento pakeitimas

Nedideli

Dideli

Pavojingi

8.2.2.2.

Išmetamųjų dujų neskaidrumas

Transporto priemonėms, užregistruotoms arba pradėtoms naudoti iki 1980 m. sausio 1 d., šis reikalavimas netaikomas.

Jeigu tokios informacijos nėra arba jeigu pagal reikalavimus(1) etaloninių verčių taikyti negalima:

x

dyzeliniai varikliai be pripūtimo – 2,5  m-1,

varikliai su turbininiu kompresoriumi – 3,0  m-1,

arba, reikalavimuose(1) nurodytų transporto priemonių ir transporto priemonių, kurios pirmą kartą užregistruotos arba pradėtos naudoti po reikalavimuose(1) nurodytos datos –

1,5  m-1.

arba

0,5  m-1


   (6a)

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 6 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a) | nustatytas didelis remontas dėl eismo įvykio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

6a)

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo I dalies 2 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Alternatyvi įranga, kurioje neutraliu būdu įdiegtos technologinės naujovės, gali būti naudojama, jeigu ja užtikrinama tokia pat aukšta techninės apžiūros kokybė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Alternatyvi įranga, kurioje neutraliu būdu įdiegtos technologinės naujovės, gali būti naudojama, jeigu ja užtikrinama tokia pat aukšta techninės apžiūros kokybė.

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo I dalies pirmos pastraipos 15 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 15a) | slėgmatis padangų oro slėgiui matuoti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

15a)

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0210/2013).

(6a)  
  Transporto priemonės, kurių tipas patvirtintas pagal ribas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priede pateiktoje 1 lentelėje, arba kurios pirmą kartą įregistruotos arba pradėtos naudoti po 2007 m. liepos 1 d. (Euro 5).

(6a)  
  Transporto priemonės, kurių tipas patvirtintas pagal ribas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priede pateiktoje 1 lentelėje, arba kurios pirmą kartą įregistruotos arba pradėtos naudoti po 2007 m. liepos 1 d. (Euro 5).

(6a)  
  Transporto priemonės, kurių tipas patvirtintas pagal ribas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priede pateiktoje 1 lentelėje, arba kurios pirmą kartą įregistruotos arba pradėtos naudoti po 2007 m. liepos 1 d. (Euro 5).

(6a)  
  Transporto priemonės, kurių tipas patvirtintas pagal ribas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priede pateiktoje 1 lentelėje, arba kurios pirmą kartą įregistruotos arba pradėtos naudoti po 2007 m. liepos 1 d. (Euro 5).

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/261 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/261

---

P7_TA(2013)0298

Prioritetinės medžiagos vandens politikos srityje ***I

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2000/60/EB ir 2008/105/EB nuostatos dėl prioritetinių medžiagų vandens politikos srityje (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 075/35)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0876), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0876),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0026/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0026/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 30 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 30 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 17 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 17 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A7-0397/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A7-0397/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 229, 2012 7 31, p. 116.

(2)  OL C 17, 2013 1 19, p. 91.

---

P7_TC1-COD(2011)0429

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. liepos 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2000/60/EB ir 2008/105/EB nuostatos dėl prioritetinių medžiagų vandens politikos srityje

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2013/39/ES.)

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/262 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/262

---

P7_TA(2013)0299

Kai kurios horizontalios valstybės pagalbos rūšys ir keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešosios paslaugos *

2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims ir 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2016/C 075/36)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2012)0730), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2012)0730),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 109 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0005/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 109 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0005/2013),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 800/2008, skelbiantį tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 800/2008, skelbiantį tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas) (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A7-0179/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A7-0179/2013),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | 1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims Komisijai suteikta teisė reglamentu nustatyti, kad tam tikrų rūšių pagalba yra suderinama su bendrąja rinka ir apie ją nereikia pranešti, kaip numatyta SESV 108 straipsnio 3 dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims Komisijai suteikta teisė reglamentu nustatyti, kad tam tikrų rūšių pagalba yra suderinama su bendrąja rinka ir apie ją nereikia pranešti, kaip numatyta SESV 108 straipsnio 3 dalyje;

| (1) | 1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims Komisijai suteikta teisė reglamentu nustatyti, kad tam tikrų rūšių pagalba yra suderinama su bendrąja rinka ir apie ją nereikia pranešti, kaip numatyta SESV 108 straipsnio 3 dalyje
  . Reglamente (EB) Nr. 994/98 tos rūšys yra smulkiai apibūdintos, o išsami informacija apie jų tikslus yra išdėstytos atitinkamuose reglamentuose ir gairėse
  ; |
| --- | --- |

(1)

1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims Komisijai suteikta teisė reglamentu nustatyti, kad tam tikrų rūšių pagalba yra suderinama su bendrąja rinka ir apie ją nereikia pranešti, kaip numatyta SESV 108 straipsnio 3 dalyje
  . Reglamente (EB) Nr. 994/98 tos rūšys yra smulkiai apibūdintos, o išsami informacija apie jų tikslus yra išdėstytos atitinkamuose reglamentuose ir gairėse
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | Komisija siekia tinkamai suderinti savo pastangas užtikrinti teisės vykdymą didžiausią dėmesį skiriant byloms, darančioms didelį poveikį vidaus rinkai, netaikydama pranešimo reikalavimo tam tikrų nurodytų rūšių valstybės pagalbai ir kartu siekdama užtikrinti, kad nebūtų pernelyg daug paslaugų kurioms netaikomas nuodugnus valstybės pagalbos tikrinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

Komisija siekia tinkamai suderinti savo pastangas užtikrinti teisės vykdymą didžiausią dėmesį skiriant byloms, darančioms didelį poveikį vidaus rinkai, netaikydama pranešimo reikalavimo tam tikrų nurodytų rūšių valstybės pagalbai ir kartu siekdama užtikrinti, kad nebūtų pernelyg daug paslaugų kurioms netaikomas nuodugnus valstybės pagalbos tikrinimas;

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b) | reikėtų deramai atsižvelgti į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 15/2011 „Ar Komisijos procedūros užtikrina veiksmingą valstybės pagalbos kontrolę?“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1b)

reikėtų deramai atsižvelgti į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 15/2011 „Ar Komisijos procedūros užtikrina veiksmingą valstybės pagalbos kontrolę?“;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | Reglamentu (EB) Nr. 994/98 Komisijai suteikta teisė netaikyti įpareigojimo pagalbai moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, bet ne pagalbai inovacijoms. Nuo tada pagal iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ – vieną iš strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų – inovacijos tapo prioritetine ES politikos sritimi. Be to, daug pagalbos inovacijoms priemonių yra gana nedidelės ir jomis nesukeliama didelių konkurencijos iškraipymų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

Reglamentu (EB) Nr. 994/98 Komisijai suteikta teisė netaikyti įpareigojimo pagalbai moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, bet ne pagalbai inovacijoms. Nuo tada pagal iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ – vieną iš strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų – inovacijos tapo prioritetine ES politikos sritimi. Be to, daug pagalbos inovacijoms priemonių yra gana nedidelės ir jomis nesukeliama didelių konkurencijos iškraipymų;

| (3) | Reglamentu (EB) Nr. 994/98 Komisijai suteikta teisė netaikyti įpareigojimo pagalbai moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, bet ne pagalbai inovacijoms. Nuo tada pagal iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ – vieną iš strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų – inovacijos
  , įskaitant socialines naujoves,
  tapo prioritetine ES politikos sritimi. Be to, daug pagalbos inovacijoms priemonių yra gana nedidelės ir jomis nesukeliama didelių konkurencijos iškraipymų
  , ypač jeigu jos atitinka strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų ir naujosios pagrindų programos tyrimams ir novacijai, „Horizontas 2020“ tikslus. Bendrajame bendrosios išimties reglamente bus tiksliai apibrėžtos pagalbos, kuriai tinkama taikyti išimtį, sąlygos ir rūšys
  ; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (EB) Nr. 994/98 Komisijai suteikta teisė netaikyti įpareigojimo pagalbai moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, bet ne pagalbai inovacijoms. Nuo tada pagal iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ – vieną iš strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų – inovacijos
  , įskaitant socialines naujoves,
  tapo prioritetine ES politikos sritimi. Be to, daug pagalbos inovacijoms priemonių yra gana nedidelės ir jomis nesukeliama didelių konkurencijos iškraipymų
  , ypač jeigu jos atitinka strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų ir naujosios pagrindų programos tyrimams ir novacijai, „Horizontas 2020“ tikslus. Bendrajame bendrosios išimties reglamente bus tiksliai apibrėžtos pagalbos, kuriai tinkama taikyti išimtį, sąlygos ir rūšys
  ;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | viešosios
  mėgėjų
  sporto sektoriaus
  paramos
  priemonių, jeigu jos
  laikomos valstybės pagalba, poveikis Sąjungos vidaus prekybai
  paprastai
  yra nedidelis ir nesukelia
  rimų
  konkurencijos iškraipymų. Be to, skiriamos sumos paprastai yra nedidelės. Pasinaudojant sukaupta patirtimi galima nustatyti aiškias suderinamumo sąlygas, siekiant užtikrinti, kad pagalba mėgėjų sportui nekeltų didelių konkurencijos iškraipymų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

viešosios
  mėgėjų
  sporto sektoriaus
  paramos
  priemonių, jeigu jos
  laikomos valstybės pagalba, poveikis Sąjungos vidaus prekybai
  paprastai
  yra nedidelis ir nesukelia
  rimų
  konkurencijos iškraipymų. Be to, skiriamos sumos paprastai yra nedidelės. Pasinaudojant sukaupta patirtimi galima nustatyti aiškias suderinamumo sąlygas, siekiant užtikrinti, kad pagalba mėgėjų sportui nekeltų didelių konkurencijos iškraipymų;

| (9) | mėgėjų
  sportas iš esmės negali būti laikomas ekonomine veikla
  .
  Tais atvejais, kai išimties tvarka mėgėjų sportas siejamas su ekonomine veikla, o viešosios
  paramos
  priemonės
  laikomos valstybės pagalba, poveikis Sąjungos vidaus prekybai
  iš esmės
  yra nedidelis ir nesukelia konkurencijos iškraipymų. Be to, skiriamos sumos paprastai yra nedidelės. Pasinaudojant sukaupta patirtimi galima nustatyti aiškias suderinamumo sąlygas, siekiant užtikrinti, kad pagalba mėgėjų sportui nekeltų didelių konkurencijos iškraipymų
  , kai toks sportas išimties tvarka yra susijęs su ekonomine veikla. Naujame bendrosios išimties reglamente turėtų būti išaiškinta, ar valstybės pagalba laikoma pagalba, skirta sporto asociacijų veiklai remti, ar pagalba, skirta sporto infrastruktūros projektams įgyvendinti ir jos turėtų būti atskirtos
  ; |
| --- | --- |

(9)

mėgėjų
  sportas iš esmės negali būti laikomas ekonomine veikla
  .
  Tais atvejais, kai išimties tvarka mėgėjų sportas siejamas su ekonomine veikla, o viešosios
  paramos
  priemonės
  laikomos valstybės pagalba, poveikis Sąjungos vidaus prekybai
  iš esmės
  yra nedidelis ir nesukelia konkurencijos iškraipymų. Be to, skiriamos sumos paprastai yra nedidelės. Pasinaudojant sukaupta patirtimi galima nustatyti aiškias suderinamumo sąlygas, siekiant užtikrinti, kad pagalba mėgėjų sportui nekeltų didelių konkurencijos iškraipymų
  , kai toks sportas išimties tvarka yra susijęs su ekonomine veikla. Naujame bendrosios išimties reglamente turėtų būti išaiškinta, ar valstybės pagalba laikoma pagalba, skirta sporto asociacijų veiklai remti, ar pagalba, skirta sporto infrastruktūros projektams įgyvendinti ir jos turėtų būti atskirtos
  ;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | kadangi visuomeninė sporto svarba labai didelė, jaunimo tobulėjimo profesionaliuose klubuose skatinimas Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje yra pripažintas teisėtu tikslu. Todėl vykdant Sąjungos valstybės pagalbos politiką turėtų būti sukurta aiški sistema, kuria remdamosi valstybės narės galėtų skatinti siekti tų tikslų ir tuo tikslu remti sporto organizacijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

kadangi visuomeninė sporto svarba labai didelė, jaunimo tobulėjimo profesionaliuose klubuose skatinimas Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje yra pripažintas teisėtu tikslu. Todėl vykdant Sąjungos valstybės pagalbos politiką turėtų būti sukurta aiški sistema, kuria remdamosi valstybės narės galėtų skatinti siekti tų tikslų ir tuo tikslu remti sporto organizacijas;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | oro ir jūrų transportui teikiamos pagalbos atveju Komisijos patirtis rodo, kad socialinė pagalba atokių regionų gyventojams už transportą, jeigu ji skiriama nediskriminuojant pagal vežėjo tapatybę, smarkiai konkurencijos neiškraipo ir gali būti nustatytos aiškios suderinamumo sąlygos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

oro ir jūrų transportui teikiamos pagalbos atveju Komisijos patirtis rodo, kad socialinė pagalba atokių regionų gyventojams už transportą, jeigu ji skiriama nediskriminuojant pagal vežėjo tapatybę, smarkiai konkurencijos neiškraipo ir gali būti nustatytos aiškios suderinamumo sąlygos;

Išbraukta.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | pagalbos geležinkelių, kelių ir vidaus vandenų transportui atveju Sutarties 93 straipsnyje nustatyta, kad pagalba yra suderinama su Sutartimis, jei ji skirta transporto koordinavimui arba atlyginti už tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka
  . Šiuo metu 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų 9 straipsniu Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas išankstinio pranešimo reikalavimas netaikomas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 išmokėtoms kompensacijoms už keleivinio transporto viešųjų paslaugų teikimą ar bendrosiomis taisyklėmis nustatytų tarifinių įsipareigojimų laikymąsi. Siekiant suderinti požiūrį į valstybės pagalbos srities bendrosios išimties reglamentus ir remiantis Sutarties 108 straipsnio 4 dalyje ir 109 straipsnyje numatytomis procedūromis, pagalbai, skirtai transporto koordinavimui arba atlyginti už tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka, kaip minima Sutarties 93 straipsnyje, turėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 994/98. Todėl Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 9 straipsnis turėtų būti išbrauktas praėjus šešiems mėnesiams nuo Komisijos priimto reglamento dėl šios rūšies valstybės pagalbos įsigaliojimo
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

pagalbos geležinkelių, kelių ir vidaus vandenų transportui atveju Sutarties 93 straipsnyje nustatyta, kad pagalba yra suderinama su Sutartimis, jei ji skirta transporto koordinavimui arba atlyginti už tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka
  . Šiuo metu 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų 9 straipsniu Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas išankstinio pranešimo reikalavimas netaikomas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 išmokėtoms kompensacijoms už keleivinio transporto viešųjų paslaugų teikimą ar bendrosiomis taisyklėmis nustatytų tarifinių įsipareigojimų laikymąsi. Siekiant suderinti požiūrį į valstybės pagalbos srities bendrosios išimties reglamentus ir remiantis Sutarties 108 straipsnio 4 dalyje ir 109 straipsnyje numatytomis procedūromis, pagalbai, skirtai transporto koordinavimui arba atlyginti už tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka, kaip minima Sutarties 93 straipsnyje, turėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 994/98. Todėl Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 9 straipsnis turėtų būti išbrauktas praėjus šešiems mėnesiams nuo Komisijos priimto reglamento dėl šios rūšies valstybės pagalbos įsigaliojimo
  ;

| (11) | pagalbos geležinkelių, kelių ir vidaus vandenų transportui atveju Sutarties 93 straipsnyje nustatyta, kad pagalba yra suderinama su Sutartimis, jei ji skirta transporto koordinavimui arba atlyginti už tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka; |
| --- | --- |

(11)

pagalbos geležinkelių, kelių ir vidaus vandenų transportui atveju Sutarties 93 straipsnyje nustatyta, kad pagalba yra suderinama su Sutartimis, jei ji skirta transporto koordinavimui arba atlyginti už tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | pagalbos plačiajuosčiam ryšiui srityje Komisija pastaraisiais metais įgijo didelę patirtį ir parengė gaires. Komisijos patirtis rodo, kad pagalba tam tikrų rūšių plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai smarkiai konkurencijos neiškraipo ir jai galėtų būti taikoma bendroji išimtis, su sąlyga, kad būtų laikomasi atitinkamų suderinamumo sąlygų. Tai pasakytina apie pagalbą baziniam plačiajuosčiam ryšiui regionuose, kuriuose plačiajuosčio ryšio infrastruktūros nėra ir tokia infrastruktūra greičiausiai artimoje ateityje nebūtų sukurta („baltosios“ sritys) ir pagalbą mažoms individualios pagalbos priemonėms, susijusioms su labai sparčiais naujos kartos prieigos (NKP) tinklais srityse, kuriose NKP infrastruktūros nėra ir kuriose tokia infrastruktūra greičiausiai artimoje ateityje nebūtų sukurta. Tas taip pat pasakytina apie pagalbą su plačiajuosčiu ryšiu susijusiems civilinės inžinerijos darbams ir pasyviajai plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai – šiose srityse Komisija nagrinėdama bylas įgijo pakankamą patirtį ir gali būti nustatytos aiškios suderinamumo sąlygos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

pagalbos plačiajuosčiam ryšiui srityje Komisija pastaraisiais metais įgijo didelę patirtį ir parengė gaires. Komisijos patirtis rodo, kad pagalba tam tikrų rūšių plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai smarkiai konkurencijos neiškraipo ir jai galėtų būti taikoma bendroji išimtis, su sąlyga, kad būtų laikomasi atitinkamų suderinamumo sąlygų. Tai pasakytina apie pagalbą baziniam plačiajuosčiam ryšiui regionuose, kuriuose plačiajuosčio ryšio infrastruktūros nėra ir tokia infrastruktūra greičiausiai artimoje ateityje nebūtų sukurta („baltosios“ sritys) ir pagalbą mažoms individualios pagalbos priemonėms, susijusioms su labai sparčiais naujos kartos prieigos (NKP) tinklais srityse, kuriose NKP infrastruktūros nėra ir kuriose tokia infrastruktūra greičiausiai artimoje ateityje nebūtų sukurta. Tas taip pat pasakytina apie pagalbą su plačiajuosčiu ryšiu susijusiems civilinės inžinerijos darbams ir pasyviajai plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai – šiose srityse Komisija nagrinėdama bylas įgijo pakankamą patirtį ir gali būti nustatytos aiškios suderinamumo sąlygos;

| (12) | pagalbos plačiajuosčiam ryšiui srityje Komisija pastaraisiais metais įgijo didelę patirtį ir parengė gaires. Komisijos patirtis rodo, kad pagalba tam tikrų rūšių plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai smarkiai konkurencijos neiškraipo ir jai galėtų būti taikoma bendroji išimtis, su sąlyga, kad būtų laikomasi atitinkamų suderinamumo sąlygų. Tai pasakytina apie pagalbą baziniam plačiajuosčiam ryšiui regionuose, kuriuose plačiajuosčio ryšio infrastruktūros nėra ir tokia infrastruktūra greičiausiai artimoje ateityje nebūtų sukurta („baltosios“ sritys) ir pagalbą mažoms individualios pagalbos priemonėms, susijusioms su labai sparčiais naujos kartos prieigos (NKP) tinklais srityse, kuriose NKP infrastruktūros nėra ir kuriose tokia infrastruktūra greičiausiai artimoje ateityje nebūtų sukurta. Tas taip pat pasakytina apie pagalbą su plačiajuosčiu ryšiu susijusiems civilinės inžinerijos darbams ir pasyviajai plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai – šiose srityse Komisija nagrinėdama bylas įgijo pakankamą patirtį ir gali būti nustatytos aiškios suderinamumo sąlygos
  . Bendrąja išimtimi, taikoma civilinės inžinerijos darbams ir plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai, turėtų būti remiamos investicijos, ypač kaimo vietovėse ir atokiuose regionuose. Galimybė laisvai naudoti infrastruktūrą rinkoje turėtų būti garantuojama kaip sąlyga pasinaudoti bendrąja išimtimi
  ; |
| --- | --- |

(12)

pagalbos plačiajuosčiam ryšiui srityje Komisija pastaraisiais metais įgijo didelę patirtį ir parengė gaires. Komisijos patirtis rodo, kad pagalba tam tikrų rūšių plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai smarkiai konkurencijos neiškraipo ir jai galėtų būti taikoma bendroji išimtis, su sąlyga, kad būtų laikomasi atitinkamų suderinamumo sąlygų. Tai pasakytina apie pagalbą baziniam plačiajuosčiam ryšiui regionuose, kuriuose plačiajuosčio ryšio infrastruktūros nėra ir tokia infrastruktūra greičiausiai artimoje ateityje nebūtų sukurta („baltosios“ sritys) ir pagalbą mažoms individualios pagalbos priemonėms, susijusioms su labai sparčiais naujos kartos prieigos (NKP) tinklais srityse, kuriose NKP infrastruktūros nėra ir kuriose tokia infrastruktūra greičiausiai artimoje ateityje nebūtų sukurta. Tas taip pat pasakytina apie pagalbą su plačiajuosčiu ryšiu susijusiems civilinės inžinerijos darbams ir pasyviajai plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai – šiose srityse Komisija nagrinėdama bylas įgijo pakankamą patirtį ir gali būti nustatytos aiškios suderinamumo sąlygos
  . Bendrąja išimtimi, taikoma civilinės inžinerijos darbams ir plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai, turėtų būti remiamos investicijos, ypač kaimo vietovėse ir atokiuose regionuose. Galimybė laisvai naudoti infrastruktūrą rinkoje turėtų būti garantuojama kaip sąlyga pasinaudoti bendrąja išimtimi
  ;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | todėl reikėtų išplėsti Reglamento (EB) Nr. 994/98 taikymo sritį ir pradėti jį taikyti
  tokių
  rūšių pagalbai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

todėl reikėtų išplėsti Reglamento (EB) Nr. 994/98 taikymo sritį ir pradėti jį taikyti
  tokių
  rūšių pagalbai;

| (13) | todėl reikėtų išplėsti Reglamento (EB) Nr. 994/98 taikymo sritį ir pradėti jį taikyti
  nurodytų
  rūšių pagalbai; |
| --- | --- |

(13)

todėl reikėtų išplėsti Reglamento (EB) Nr. 994/98 taikymo sritį ir pradėti jį taikyti
  nurodytų
  rūšių pagalbai;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | Reglamentu (EB) Nr. 994/98 reikalaujama, kad kiekvienai pagalbos rūšiai, dėl kurios Komisija priima bendrosios išimties reglamentą, būtų nustatytas didžiausias pagalbos dydis, išreiškiamas arba pagalbos intensyvumu, nustatytu tinkamų finansuoti sąnaudų grupei, arba didžiausiomis pagalbos sumomis. Dėl šios sąlygos yra sunku taikyti bendrąją išimtį tam tikrų rūšių priemonėms, susijusioms su valstybės parama, nes dėl specialaus tokių priemonių, pavyzdžiui, finansų inžinerijos priemonių arba tam tikrų rizikos kapitalo priemonių, kuriomis siekiama skatinti rizikos kapitalo investicijas, pobūdžio, didžiausias pagalbos dydis negali būti išreikštas pagalbos intensyvumu arba didžiausiomis sumomis. Taip visų pirma yra dėl to, kad tokios sudėtingos priemonės gali apimti skirtingų lygių pagalbą (tiesioginiams pagalbos gavėjams, tarpiniams pagalbos gavėjams, netiesioginiams pagalbos gavėjams). Atsižvelgiant į didėjančią tokių priemonių svarbą ir jų indėlį siekiant Sąjungos tikslų, turėtų būti nustatytas didesnis lankstumas, kad būtų galima taikyti išimtį tokioms priemonėms. Todėl turėtų būti įmanoma didžiausią pagalbos dydį nustatyti jį išreiškiant didžiausiu valstybės paramos lygiu
  , nepriklausomai nuo to, ar ji laikoma valstybės pagalba, ar ne
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

Reglamentu (EB) Nr. 994/98 reikalaujama, kad kiekvienai pagalbos rūšiai, dėl kurios Komisija priima bendrosios išimties reglamentą, būtų nustatytas didžiausias pagalbos dydis, išreiškiamas arba pagalbos intensyvumu, nustatytu tinkamų finansuoti sąnaudų grupei, arba didžiausiomis pagalbos sumomis. Dėl šios sąlygos yra sunku taikyti bendrąją išimtį tam tikrų rūšių priemonėms, susijusioms su valstybės parama, nes dėl specialaus tokių priemonių, pavyzdžiui, finansų inžinerijos priemonių arba tam tikrų rizikos kapitalo priemonių, kuriomis siekiama skatinti rizikos kapitalo investicijas, pobūdžio, didžiausias pagalbos dydis negali būti išreikštas pagalbos intensyvumu arba didžiausiomis sumomis. Taip visų pirma yra dėl to, kad tokios sudėtingos priemonės gali apimti skirtingų lygių pagalbą (tiesioginiams pagalbos gavėjams, tarpiniams pagalbos gavėjams, netiesioginiams pagalbos gavėjams). Atsižvelgiant į didėjančią tokių priemonių svarbą ir jų indėlį siekiant Sąjungos tikslų, turėtų būti nustatytas didesnis lankstumas, kad būtų galima taikyti išimtį tokioms priemonėms. Todėl turėtų būti įmanoma didžiausią pagalbos dydį nustatyti jį išreiškiant didžiausiu valstybės paramos lygiu
  , nepriklausomai nuo to, ar ji laikoma valstybės pagalba, ar ne
  ;

| (14) | Reglamentu (EB) Nr. 994/98 reikalaujama, kad kiekvienai pagalbos rūšiai, dėl kurios Komisija priima bendrosios išimties reglamentą, būtų nustatytas didžiausias pagalbos dydis, išreiškiamas arba pagalbos intensyvumu, nustatytu tinkamų finansuoti sąnaudų grupei, arba didžiausiomis pagalbos sumomis. Dėl šios sąlygos yra sunku taikyti bendrąją išimtį tam tikrų rūšių priemonėms, susijusioms su valstybės parama, nes dėl specialaus tokių priemonių, pavyzdžiui, finansų inžinerijos priemonių arba tam tikrų rizikos kapitalo priemonių, kuriomis siekiama skatinti rizikos kapitalo investicijas, pobūdžio, didžiausias pagalbos dydis negali būti išreikštas pagalbos intensyvumu arba didžiausiomis sumomis. Taip visų pirma yra dėl to, kad tokios sudėtingos priemonės gali apimti skirtingų lygių pagalbą (tiesioginiams pagalbos gavėjams, tarpiniams pagalbos gavėjams, netiesioginiams pagalbos gavėjams). Atsižvelgiant į didėjančią tokių priemonių svarbą ir jų indėlį siekiant Sąjungos tikslų, turėtų būti nustatytas didesnis lankstumas, kad būtų galima taikyti išimtį tokioms priemonėms. Todėl turėtų būti įmanoma didžiausią pagalbos dydį nustatyti jį išreiškiant didžiausiu valstybės paramos lygiu; |
| --- | --- |

(14)

Reglamentu (EB) Nr. 994/98 reikalaujama, kad kiekvienai pagalbos rūšiai, dėl kurios Komisija priima bendrosios išimties reglamentą, būtų nustatytas didžiausias pagalbos dydis, išreiškiamas arba pagalbos intensyvumu, nustatytu tinkamų finansuoti sąnaudų grupei, arba didžiausiomis pagalbos sumomis. Dėl šios sąlygos yra sunku taikyti bendrąją išimtį tam tikrų rūšių priemonėms, susijusioms su valstybės parama, nes dėl specialaus tokių priemonių, pavyzdžiui, finansų inžinerijos priemonių arba tam tikrų rizikos kapitalo priemonių, kuriomis siekiama skatinti rizikos kapitalo investicijas, pobūdžio, didžiausias pagalbos dydis negali būti išreikštas pagalbos intensyvumu arba didžiausiomis sumomis. Taip visų pirma yra dėl to, kad tokios sudėtingos priemonės gali apimti skirtingų lygių pagalbą (tiesioginiams pagalbos gavėjams, tarpiniams pagalbos gavėjams, netiesioginiams pagalbos gavėjams). Atsižvelgiant į didėjančią tokių priemonių svarbą ir jų indėlį siekiant Sąjungos tikslų, turėtų būti nustatytas didesnis lankstumas, kad būtų galima taikyti išimtį tokioms priemonėms. Todėl turėtų būti įmanoma didžiausią pagalbos dydį nustatyti jį išreiškiant didžiausiu valstybės paramos lygiu;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15a) | siekiant užtikrinti vienodas sąlygas pagal vidaus rinkos principus, nacionalinėmis pagalbos schemomis visiems susijusiems rinkos dalyviams turėtų būti užtikrinta galimybė laisvai ir vienodomis sąlygomis gauti paramą pagal valstybės pagalbos priemones, pirmiausia taikant pagalbos schemas arba sistemas, o ne teikiant individualią pagalbą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15a)

siekiant užtikrinti vienodas sąlygas pagal vidaus rinkos principus, nacionalinėmis pagalbos schemomis visiems susijusiems rinkos dalyviams turėtų būti užtikrinta galimybė laisvai ir vienodomis sąlygomis gauti paramą pagal valstybės pagalbos priemones, pirmiausia taikant pagalbos schemas arba sistemas, o ne teikiant individualią pagalbą;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

15 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15b) | norint veiksmingai sukurti vienodas sąlygas, taip pat reikia visapusiškai ir skaidriai taikyti nacionalinius ir Sąjungos viešųjų pirkimų teisės aktus. Todėl nacionalinės valdžios institucijos turėtų vykdyti taikytinų viešųjų pirkimų taisykles kurdamos valstybės pagalbos schemas arba skirdamos paramą pagal valstybės pagalbos priemones, kuriai pagal šį reglamentą taikoma išimtis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15b)

norint veiksmingai sukurti vienodas sąlygas, taip pat reikia visapusiškai ir skaidriai taikyti nacionalinius ir Sąjungos viešųjų pirkimų teisės aktus. Todėl nacionalinės valdžios institucijos turėtų vykdyti taikytinų viešųjų pirkimų taisykles kurdamos valstybės pagalbos schemas arba skirdamos paramą pagal valstybės pagalbos priemones, kuriai pagal šį reglamentą taikoma išimtis;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

15 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15c) | pagal šio reglamento teisinį pagrindą, SESV 109 straipsnį, numatyta tik konsultavimosi su Europos Parlamentu, o ne įprasta teisėkūros procedūra, kuri dera su kitomis rinkos integracijos ir ekonominio reguliavimo sritimis įsigaliojus Lisabonos sutarčiai. Toks demokratijos deficitas negali būti toleruojamas, atsižvelgiant į tai, kad pasiūlymai susiję su Komisijos vykdomos išrinktų nacionalinių ir vietos valdžios institucijų sprendimų ir veiksmų priežiūros priemonėmis. Toks deficitas turėtų būti pašalintas ateityje keičiant Sutartį. 2012 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikate „Stipresnės ir veiksmingos ekonominės ir pinigų sąjungos projektas“ numatoma iki 2014 m. pateikti pasiūlymų dėl Sutarties keitimo. Tokie pasiūlymai turėtų apimti, inter alia, konkretų pasiūlymą dėl SESV 109 straipsnio pakeitimo siekiant užtikrinti, kad tame straipsnyje nurodyti reglamentai būtų priimami pagal įprastą teisėkūros procedūrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15c)

pagal šio reglamento teisinį pagrindą, SESV 109 straipsnį, numatyta tik konsultavimosi su Europos Parlamentu, o ne įprasta teisėkūros procedūra, kuri dera su kitomis rinkos integracijos ir ekonominio reguliavimo sritimis įsigaliojus Lisabonos sutarčiai. Toks demokratijos deficitas negali būti toleruojamas, atsižvelgiant į tai, kad pasiūlymai susiję su Komisijos vykdomos išrinktų nacionalinių ir vietos valdžios institucijų sprendimų ir veiksmų priežiūros priemonėmis. Toks deficitas turėtų būti pašalintas ateityje keičiant Sutartį. 2012 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikate „Stipresnės ir veiksmingos ekonominės ir pinigų sąjungos projektas“ numatoma iki 2014 m. pateikti pasiūlymų dėl Sutarties keitimo. Tokie pasiūlymai turėtų apimti, inter alia, konkretų pasiūlymą dėl SESV 109 straipsnio pakeitimo siekiant užtikrinti, kad tame straipsnyje nurodyti reglamentai būtų priimami pagal įprastą teisėkūros procedūrą;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 994/98

1 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ii)

moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms;

| ii) | moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms
  , ypač jei ši veikla atitinka strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų ir naujosios inovacijų politikos „Horizontas 2020“ tikslus
  ; |
| --- | --- |

ii)

moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms
  , ypač jei ši veikla atitinka strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų ir naujosios inovacijų politikos „Horizontas 2020“ tikslus
  ;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 994/98

1 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | aplinkos apsaugai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

iii)

aplinkos apsaugai;

| iii) | aplinkos apsaugai
  , ypač jei ji atitinka strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų ir Sąjungos aplinkos politikos tikslus
  ; |
| --- | --- |

iii)

aplinkos apsaugai
  , ypač jei ji atitinka strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų ir Sąjungos aplinkos politikos tikslus
  ;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 994/98

1 straipsnio 1 dalies a punkto v a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | va) | turizmo skatinimui, ypač jei ši veikla atitinka Sąjungos turizmo politikos tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

va)

turizmo skatinimui, ypač jei ši veikla atitinka Sąjungos turizmo politikos tikslus;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 994/98

1 straipsnio 1 dalies a punkto x papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| x) | mėgėjų sportui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

x)

mėgėjų sportui;

| x) | mėgėjų sportui
  ir jaunimo tobulėjimui sporto srityje
  ; |
| --- | --- |

x)

mėgėjų sportui
  ir jaunimo tobulėjimui sporto srityje
  ;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 994/98

1 straipsnio 1 dalies a punkto xi papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| xi) | atokių regionų gyventojams už transportą, jeigu tokia pagalba yra socialinio pobūdžio ir skiriama nediskriminuojant pagal vežėjo tapatybę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

xi)

atokių regionų gyventojams už transportą, jeigu tokia pagalba yra socialinio pobūdžio ir skiriama nediskriminuojant pagal vežėjo tapatybę;

Išbraukta.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 994/98

1 straipsnio 1 dalies a punkto xii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| xii) | transporto koordinavimui arba atlyginti už tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka pagal Sutarties 93 straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

xii)

transporto koordinavimui arba atlyginti už tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka pagal Sutarties 93 straipsnį;

Išbraukta.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 994/98

3 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės, įgyvendindamos pagalbos sistemas arba suteikdamos individualią, sistemai nepriklausančią pagalbą, kurioms pagal minėtus reglamentus buvo taikoma išimtis, perduoda Komisijai informacijos apie tokias pagalbos sistemas arba individualią pagalbą, nepriklausančią pagalbos sistemai, kuriai taikoma išimtis, santraukas, kad šios būtų paskelbtos Komisijos svetainėje. | 2.   Valstybės narės, įgyvendindamos pagalbos sistemas arba suteikdamos individualią, sistemai nepriklausančią pagalbą, kurioms pagal minėtus reglamentus buvo taikoma išimtis,
  atsižvelgia į būtinybę laikytis viešųjų pirkimų taisyklių, strategijos „Europa 2020“ ir aplinkos politikos bei Sąjungos tikslų. Valstybės narės
  perduoda Komisijai informacijos apie tokias pagalbos sistemas arba individualią pagalbą, nepriklausančią pagalbos sistemai, kuriai taikoma išimtis, santraukas, kad šios būtų paskelbtos Komisijos svetainėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės, įgyvendindamos pagalbos sistemas arba suteikdamos individualią, sistemai nepriklausančią pagalbą, kurioms pagal minėtus reglamentus buvo taikoma išimtis, perduoda Komisijai informacijos apie tokias pagalbos sistemas arba individualią pagalbą, nepriklausančią pagalbos sistemai, kuriai taikoma išimtis, santraukas, kad šios būtų paskelbtos Komisijos svetainėje.

2.   Valstybės narės, įgyvendindamos pagalbos sistemas arba suteikdamos individualią, sistemai nepriklausančią pagalbą, kurioms pagal minėtus reglamentus buvo taikoma išimtis,
  atsižvelgia į būtinybę laikytis viešųjų pirkimų taisyklių, strategijos „Europa 2020“ ir aplinkos politikos bei Sąjungos tikslų. Valstybės narės
  perduoda Komisijai informacijos apie tokias pagalbos sistemas arba individualią pagalbą, nepriklausančią pagalbos sistemai, kuriai taikoma išimtis, santraukas, kad šios būtų paskelbtos Komisijos svetainėje.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 994/98

3 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a)
     
  3 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip: |
| | „4.   Mažiausiai kartą per metus valstybės narės pateikia Komisijai ataskaitą apie taikytas bendrąsias išimtis pagal Komisijos konkrečius reikalavimus, pageidautina kompiuterinėse laikmenose. Komisija sudaro galimybes Europos Parlamentui ir visoms valstybėms narėms susipažinti su tomis ataskaitomis 7 straipsnyje minimas Patariamasis komitetas kartą per metus patikrina ir įvertina tas ataskaitas.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a)
     
  3 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Mažiausiai kartą per metus valstybės narės pateikia Komisijai ataskaitą apie taikytas bendrąsias išimtis pagal Komisijos konkrečius reikalavimus, pageidautina kompiuterinėse laikmenose. Komisija sudaro galimybes Europos Parlamentui ir visoms valstybėms narėms susipažinti su tomis ataskaitomis 7 straipsnyje minimas Patariamasis komitetas kartą per metus patikrina ir įvertina tas ataskaitas.“

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 b punktas (naujas)

1 straipsnio 2 b punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 994/98

5 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b)
     
  5 straipsnis pakeičiamas taip:




  „5 straipsnis


  Įvertinimo ataskaita


  Kas dvejus metus Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie šio reglamento taikymą. Ataskaitoje pirmiausia pateikiamas aiškus pagal šį reglamentą taikytų bendrųjų išimčių ekonominės naudos įvertinimas, taip pat jo indėlio įgyvendinant visas „Europa 2020“ pavyzdines iniciatyvas ir „Horizontas 2020“ politikos tikslus įvertinimas. Ataskaitos projektą Komisija pateikia apsvarstyti 7 straipsnyje nurodytam Patariamajam komitetui. Komisija kasmet pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai bendrosios išimties reglamentų taikymo stebėsenos rezultatus ir savo interneto svetainėje skelbia apibendrinamąją ataskaitą, įskaitant aiškią pagal bendrosios išimties reglamentus valstybių narių skirtos nesuderinamos valstybės pagalbos lygių ir rūšies apžvalgą.“. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b)
     
  5 straipsnis pakeičiamas taip:

2b)

5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

Įvertinimo ataskaita

Kas dvejus metus Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie šio reglamento taikymą. Ataskaitoje pirmiausia pateikiamas aiškus pagal šį reglamentą taikytų bendrųjų išimčių ekonominės naudos įvertinimas, taip pat jo indėlio įgyvendinant visas „Europa 2020“ pavyzdines iniciatyvas ir „Horizontas 2020“ politikos tikslus įvertinimas. Ataskaitos projektą Komisija pateikia apsvarstyti 7 straipsnyje nurodytam Patariamajam komitetui. Komisija kasmet pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai bendrosios išimties reglamentų taikymo stebėsenos rezultatus ir savo interneto svetainėje skelbia apibendrinamąją ataskaitą, įskaitant aiškią pagal bendrosios išimties reglamentus valstybių narių skirtos nesuderinamos valstybės pagalbos lygių ir rūšies apžvalgą.“.

Pakeitimas 22

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnis

2 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007

9 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2 straipsnis | Išbraukta. |
| Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 iš dalies keičiamas taip: | |
| 9 straipsnis išbraukiamas praėjus šešiems mėnesiams nuo Komisijos reglamento dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 1 straipsnio a dalies xii punkte minėtos valstybės pagalbos rūšies įsigaliojimo. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2 straipsnis

2 straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 iš dalies keičiamas taip:

Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 iš dalies keičiamas taip:

9 straipsnis išbraukiamas praėjus šešiems mėnesiams nuo Komisijos reglamento dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 1 straipsnio a dalies xii punkte minėtos valstybės pagalbos rūšies įsigaliojimo.

9 straipsnis išbraukiamas praėjus šešiems mėnesiams nuo Komisijos reglamento dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 1 straipsnio a dalies xii punkte minėtos valstybės pagalbos rūšies įsigaliojimo.

---

(1)  OL L 214, 2008 8 9, p. 3.

1

---

2013 m. liepos 3 d., trečiadienis

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/274 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/274

---

P7_TA(2013)0303

Ombudsmeno rinkimai

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Ombudsmeno išrinkimo

(2016/C 075/37)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 24 straipsnio trečią pastraipą ir į 228 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 24 straipsnio trečią pastraipą ir į 228 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. kovo 9 d. Sprendimą 94/262/EAPB, EB, Euratomas dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. kovo 9 d. Sprendimą 94/262/EAPB, EB, Euratomas dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 204 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 204 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į kvietimą teikti kandidatūras (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į kvietimą teikti kandidatūras (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 3 d. balsavimo rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 3 d. balsavimo rezultatus,

| 1. | išrenka Emily O'REILLY eiti Europos ombudsmeno pareigas nuo 2013 m. spalio 1 d. iki Parlamento kadencijos pabaigos; |
| --- | --- |

1.

išrenka Emily O'REILLY eiti Europos ombudsmeno pareigas nuo 2013 m. spalio 1 d. iki Parlamento kadencijos pabaigos;

| 2. | kviečia Emily O'REILLY prisiekti Teisingumo Teisme; |
| --- | --- |

2.

kviečia Emily O'REILLY prisiekti Teisingumo Teisme;

| 3. | paveda Pirmininkui paskelbti pridedamą sprendimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui paskelbti pridedamą sprendimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai ir Teisingumo Teismui. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai ir Teisingumo Teismui.

---

(1)  OL L 113, 1994 5 4, p. 15.

(2)  OL C 96, 2013 4 4, p. 24.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS

2013 m. liepos 3 d.

dėl Europos ombudsmeno išrinkimo

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2013/377/ES, Euratomas.)

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/275 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/275

---

P7_TA(2013)0305

Ratinės transporto priemonės (Sprendimo 97/836/EB (pataisytas 1958 m. susitarimas) dalinis keitimas) ***

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 97/836/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (pataisytas 1958 m. susitarimas), projekto (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2016/C 075/38)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05978/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05978/2013),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0069/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0069/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir į 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir į 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7-0192/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7-0192/2013),

| 1. | pritaria Tarybos sprendimo projektui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos sprendimo projektui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams bei vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams bei vyriausybėms.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/275 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/275

---

P7_TA(2013)0306

Ratinės transporto priemonės (Sprendimo 2000/125/EB (Paralelus susitarimas) dalinis keitimas) ***

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas 2000 m. sausio 31 d. Sprendimas 2000/125/EB dėl Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (Paralelus susitarimas), patvirtinimo, projekto (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2016/C 075/39)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05975/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05975/2013),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0071/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0071/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir į 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir į 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7-0194/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7-0194/2013),

| 1. | pritaria Tarybos sprendimo projektui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos sprendimo projektui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/276 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/276

---

P7_TA(2013)0307

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas. Paraiška EGF/2013/000 TA 2013 – techninė pagalba Komisijos iniciatyva

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (paraiška EGF/2013/000 TA 2013 – techninė pagalba Komisijos iniciatyva) (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD))

(2016/C 075/40)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0291 – C7-0126/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0291 – C7-0126/2013),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (EGF Reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (EGF Reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į trišalio nagrinėjimo procedūrą, numatytą 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punkte, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio nagrinėjimo procedūrą, numatytą 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punkte,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 28–29 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl Susitarimo dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 28–29 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl Susitarimo dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 7–8 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 7–8 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0243/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0243/2013),

| A. | kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, kuriuos apsunkina ekonominė, finansinė ir socialinė krizė, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, pasinaudodama savo Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, kuriuos apsunkina ekonominė, finansinė ir socialinė krizė, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, pasinaudodama savo Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones,

| B. | kadangi Komisija naudoja EGF lėšas laikydamasi bendrųjų taisyklių, nustatytų 2012 m. spalio 25 d. Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (3) dėl bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, ir įgyvendinimo taisyklių, taikytinų Sąjungos šios rūšies biudžeto vykdymui, |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija naudoja EGF lėšas laikydamasi bendrųjų taisyklių, nustatytų 2012 m. spalio 25 d. Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (3) dėl bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, ir įgyvendinimo taisyklių, taikytinų Sąjungos šios rūšies biudžeto vykdymui,

| C. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti adekvati ir prieinama kaip galima greičiau ir veiksmingiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti adekvati ir prieinama kaip galima greičiau ir veiksmingiau,

| D. | kadangi Komisijos iniciatyva kasmet iki 0,35 proc. metinių EGF lėšų gali būti naudojamos techninei pagalbai, siekiant finansuoti stebėsenos, informacijos, administracinės ir techninės pagalbos, taip pat audito, kontrolės ir vertinimo veiklą, būtiną EGF reglamentui įgyvendinti, kaip numatyta pagal to reglamento 8 straipsnio 1 dalį, įskaitant informacijos ir gairių dėl EGF naudojimo, stebėsenos ir vertinimo teikimą valstybėms narėms ir informacijos apie EGF naudojimą teikimą Sąjungos ir nacionaliniams socialiniams partneriams (EGF reglamento 8 straipsnio 4 dalis), |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisijos iniciatyva kasmet iki 0,35 proc. metinių EGF lėšų gali būti naudojamos techninei pagalbai, siekiant finansuoti stebėsenos, informacijos, administracinės ir techninės pagalbos, taip pat audito, kontrolės ir vertinimo veiklą, būtiną EGF reglamentui įgyvendinti, kaip numatyta pagal to reglamento 8 straipsnio 1 dalį, įskaitant informacijos ir gairių dėl EGF naudojimo, stebėsenos ir vertinimo teikimą valstybėms narėms ir informacijos apie EGF naudojimą teikimą Sąjungos ir nacionaliniams socialiniams partneriams (EGF reglamento 8 straipsnio 4 dalis),

| E. | kadangi pagal EGF reglamento 9 straipsnio 2 dalį Komisija turi sukurti interneto svetainę, prieinamą visomis Sąjungos kalbomis, kad galėtų teikti ir skleisti informaciją apie paraiškas pabrėždama biudžeto valdymo institucijos vaidmenį, |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal EGF reglamento 9 straipsnio 2 dalį Komisija turi sukurti interneto svetainę, prieinamą visomis Sąjungos kalbomis, kad galėtų teikti ir skleisti informaciją apie paraiškas pabrėždama biudžeto valdymo institucijos vaidmenį,

| F. | kadangi, remdamasi minėtais straipsniais, Komisija paprašė mobilizuoti EGF lėšas išlaidoms, susijusioms su technine pagalba, padengti, kad galėtų stebėti gautas paraiškas ir pagal jas sumokėtas sumas ir siūlytas bei įgyvendintas priemones, plėsti interneto svetainę, rengti leidinius ir garso bei vaizdo priemones, kurti žinių bazę, teikti administracinę ir techninę pagalbą valstybėms narėms, taip pat pasirengti galutiniam EGF vertinimui (2007–2013 m.), |
| --- | --- |

F.

kadangi, remdamasi minėtais straipsniais, Komisija paprašė mobilizuoti EGF lėšas išlaidoms, susijusioms su technine pagalba, padengti, kad galėtų stebėti gautas paraiškas ir pagal jas sumokėtas sumas ir siūlytas bei įgyvendintas priemones, plėsti interneto svetainę, rengti leidinius ir garso bei vaizdo priemones, kurti žinių bazę, teikti administracinę ir techninę pagalbą valstybėms narėms, taip pat pasirengti galutiniam EGF vertinimui (2007–2013 m.),

| G. | kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus, |
| --- | --- |

G.

kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus,

| 1. | pritaria, kad Komisijos pasiūlyme nurodytos priemonės būtų finansuojamos kaip techninė pagalba pagal EGF reglamento 8 straipsnio 1 ir 4 dalis ir 9 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

1.

pritaria, kad Komisijos pasiūlyme nurodytos priemonės būtų finansuojamos kaip techninė pagalba pagal EGF reglamento 8 straipsnio 1 ir 4 dalis ir 9 straipsnio 2 dalį;

| 2. | labai apgailestauja dėl to, kad paskutinio EGF ex post vertinimo rezultatai bus gauti per vėlai, kad jais būtų galima pasinaudoti diskusijoje dėl naujojo EGF reglamento, taikytino 2014–2020 m., ypač dėl krizės nukrypti leidžiančios nuostatos kriterijaus naudojimo veiksmingumo klausimu, nes atitinkami EGF naudojimo atvejai nebuvo išanalizuoti EGF laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitoje; |
| --- | --- |

2.

labai apgailestauja dėl to, kad paskutinio EGF ex post vertinimo rezultatai bus gauti per vėlai, kad jais būtų galima pasinaudoti diskusijoje dėl naujojo EGF reglamento, taikytino 2014–2020 m., ypač dėl krizės nukrypti leidžiančios nuostatos kriterijaus naudojimo veiksmingumo klausimu, nes atitinkami EGF naudojimo atvejai nebuvo išanalizuoti EGF laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitoje;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija jau 2011 m. pradėjo rengti elektroninę paraiškos formą ir standartizuotas supaprastintų paraiškų teikimo, greitesnio paraiškų apdorojimo ir tinkamesnio ataskaitų teikimo procedūras; prašo Komisijos pateikti duomenis apie pažangą, padarytą pasinaudojus technine pagalba 2011 m. ir 2012 m.; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija jau 2011 m. pradėjo rengti elektroninę paraiškos formą ir standartizuotas supaprastintų paraiškų teikimo, greitesnio paraiškų apdorojimo ir tinkamesnio ataskaitų teikimo procedūras; prašo Komisijos pateikti duomenis apie pažangą, padarytą pasinaudojus technine pagalba 2011 m. ir 2012 m.;

| 4. | primena tinklų kūrimo ir keitimosi informacija apie EGF svarbą; taigi pritaria, kad būtų finansuojama EGF kontaktinių asmenų ekspertų grupė ir kita valstybių narių tinklų kūrimo veikla, įskaitant šių metų seminarą, skiriamą praktiškai EGF įgyvendinantiems asmenims; taip pat pabrėžia, kad svarbu toliau stiprinti ryšių su visais asmenimis, susijusiais su EGF programomis, įskaitant socialinius partnerius, palaikymą siekiant sukurti kiek galima daugiau sąveikos; |
| --- | --- |

4.

primena tinklų kūrimo ir keitimosi informacija apie EGF svarbą; taigi pritaria, kad būtų finansuojama EGF kontaktinių asmenų ekspertų grupė ir kita valstybių narių tinklų kūrimo veikla, įskaitant šių metų seminarą, skiriamą praktiškai EGF įgyvendinantiems asmenims; taip pat pabrėžia, kad svarbu toliau stiprinti ryšių su visais asmenimis, susijusiais su EGF programomis, įskaitant socialinius partnerius, palaikymą siekiant sukurti kiek galima daugiau sąveikos;

| 5. | ragina Komisiją kviesti Parlamentą dalyvauti Kontaktinių asmenų ekspertų grupės seminaruose ir posėdžiuose, kurie organizuojami pasinaudojant technine pagalba, taikant atitinkamas Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių nuostatas (4); |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją kviesti Parlamentą dalyvauti Kontaktinių asmenų ekspertų grupės seminaruose ir posėdžiuose, kurie organizuojami pasinaudojant technine pagalba, taikant atitinkamas Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių nuostatas (4);

| 6. | skatina valstybes nares pasinaudoti geriausios patirties mainais ir ypač pasimokyti iš tų valstybių narių, kurios jau yra įdiegusios nacionalinius informacijos apie EGF tinklus, kurių veikloje vietos lygmeniu dalyvauja socialiniai partneriai ir suinteresuotieji subjektai, siekiant, kad tinkama pagalbos struktūra gerai veiktų padėties, patenkančios į EGF pagalbos taikymo sritį, atveju; |
| --- | --- |

6.

skatina valstybes nares pasinaudoti geriausios patirties mainais ir ypač pasimokyti iš tų valstybių narių, kurios jau yra įdiegusios nacionalinius informacijos apie EGF tinklus, kurių veikloje vietos lygmeniu dalyvauja socialiniai partneriai ir suinteresuotieji subjektai, siekiant, kad tinkama pagalbos struktūra gerai veiktų padėties, patenkančios į EGF pagalbos taikymo sritį, atveju;

| 7. | ragina Komisiją kviesti socialinius partnerius į praktinę veiklą vykdantiems asmenims skirtus seminarus, kurie organizuojami pasinaudojant technine pagalba; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją kviesti socialinius partnerius į praktinę veiklą vykdantiems asmenims skirtus seminarus, kurie organizuojami pasinaudojant technine pagalba;

| 8. | ragina valstybes nares ir visas su šiuo klausimu susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant pagerinti procedūrinę ir biudžetinę tvarką, kad būtų pagreitintas EGF lėšų mobilizavimas; todėl atkreipia dėmesį į patobulintą procedūrą, kurią nustatė Komisija, atsižvelgdama į Parlamento prašymą pagreitinti leidimų panaudoti dotacijas suteikimą, ir kuria siekiama pateikti biudžeto valdymo institucijai Komisijos vertinimą dėl EGF paraiškos tinkamumo kartu su pasiūlymu mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad netrukus, vykdant su EGF susijusį persvarstymą, procedūra bus dar daugiau patobulinta ir bus užtikrintas didesnis EGF veiksmingumas, skaidrumas, atskaitingumas ir matomumas; |
| --- | --- |

8.

ragina valstybes nares ir visas su šiuo klausimu susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant pagerinti procedūrinę ir biudžetinę tvarką, kad būtų pagreitintas EGF lėšų mobilizavimas; todėl atkreipia dėmesį į patobulintą procedūrą, kurią nustatė Komisija, atsižvelgdama į Parlamento prašymą pagreitinti leidimų panaudoti dotacijas suteikimą, ir kuria siekiama pateikti biudžeto valdymo institucijai Komisijos vertinimą dėl EGF paraiškos tinkamumo kartu su pasiūlymu mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad netrukus, vykdant su EGF susijusį persvarstymą, procedūra bus dar daugiau patobulinta ir bus užtikrintas didesnis EGF veiksmingumas, skaidrumas, atskaitingumas ir matomumas;

| 9. | yra susirūpinęs dėl to, kad dėl darbuotojų skaičiaus mažinimo gali būti daromas neigiamas poveikis sparčiam, reguliariam ir veiksmingam pateikiamų paraiškų vertinimui ir EGF techninės pagalbos įgyvendinimui; mano, kad trumpuoju ar ilguoju laikotarpiu persvarstant darbuotojų skaičių turėtų būti remiamasi prieš tai atliktu poveikio vertinimu ir turėtų būti visapusiškai atsižvelgiama į, inter alia, Sąjungos teisinius įsipareigojimus ir į institucijų naujus įgaliojimus bei papildomas užduotis, pagrįstus Sutartimis; |
| --- | --- |

9.

yra susirūpinęs dėl to, kad dėl darbuotojų skaičiaus mažinimo gali būti daromas neigiamas poveikis sparčiam, reguliariam ir veiksmingam pateikiamų paraiškų vertinimui ir EGF techninės pagalbos įgyvendinimui; mano, kad trumpuoju ar ilguoju laikotarpiu persvarstant darbuotojų skaičių turėtų būti remiamasi prieš tai atliktu poveikio vertinimu ir turėtų būti visapusiškai atsižvelgiama į, inter alia, Sąjungos teisinius įsipareigojimus ir į institucijų naujus įgaliojimus bei papildomas užduotis, pagrįstus Sutartimis;

| 10. | apgailestauja dėl to, kad Komisija 2013 m. nenumato jokios konkrečios informuotumo didinimo veiklos turint mintyje tai, kad kai kurios valstybės narės, įskaitant naudojančias EGF lėšas, abejoja dėl EGF naudos ir privalumų; |
| --- | --- |

10.

apgailestauja dėl to, kad Komisija 2013 m. nenumato jokios konkrečios informuotumo didinimo veiklos turint mintyje tai, kad kai kurios valstybės narės, įskaitant naudojančias EGF lėšas, abejoja dėl EGF naudos ir privalumų;

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad, Parlamentui ne kartą išsakius reikalavimus, 2013 m. biudžete EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 nurodyti mokėjimų asignavimai – 50 mln. EUR; primena, kad EGF buvo sukurtas kaip atskira speciali priemonė ir kad buvo nustatyti konkretūs šio fondo tikslai ir terminai, taigi dėl to jam turi būti atskirai skiriama lėšų; taip būtų išvengta nereikalingų vėlavimų dėl to, kad dabar jis finansuojamas atliekant perkėlimus iš kitų biudžeto eilučių, o tokia praktika gali trukdyti siekti socialinių, ekonominių ir politinių EGF tikslų; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, kad, Parlamentui ne kartą išsakius reikalavimus, 2013 m. biudžete EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 nurodyti mokėjimų asignavimai – 50 mln. EUR; primena, kad EGF buvo sukurtas kaip atskira speciali priemonė ir kad buvo nustatyti konkretūs šio fondo tikslai ir terminai, taigi dėl to jam turi būti atskirai skiriama lėšų; taip būtų išvengta nereikalingų vėlavimų dėl to, kad dabar jis finansuojamas atliekant perkėlimus iš kitų biudžeto eilučių, o tokia praktika gali trukdyti siekti socialinių, ekonominių ir politinių EGF tikslų;

| 12. | tikisi, kad veiksmai, kurių ėmėsi Komisija techninės pagalbos srityje, padės padidinti pridėtinę EGF vertę ir užtikrins tikslingesnę bei ilgalaikę paramą ir atleistų darbuotojų reintegraciją; |
| --- | --- |

12.

tikisi, kad veiksmai, kurių ėmėsi Komisija techninės pagalbos srityje, padės padidinti pridėtinę EGF vertę ir užtikrins tikslingesnę bei ilgalaikę paramą ir atleistų darbuotojų reintegraciją;

| 13. | labai apgailestauja dėl Tarybos sprendimo neleisti toliau taikyti dėl krizės nukrypti leidžiančios nuostatos, pagal kurią galima papildomai teikti finansinę paramą darbuotojams, atleistiems dėl dabartinės socialinės, ekonominės ir finansinės krizės, kartu su pagalba darbuotojams, netenkantiems darbo dėl pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir padidinti bendro Sąjungos finansavimo dalį iki 65 proc. programos sąnaudų pagal paraiškas, pateiktas po 2011 m. gruodžio 31d.; ragina Tarybą nedelsiant vėl pradėti taikyti šią priemonę, ypač atsižvelgiant į tai, kad padidėjus ir pagilėjus nuosmukiui keliose valstybėse narėse sparčiai blogėja socialinė padėtis; |
| --- | --- |

13.

labai apgailestauja dėl Tarybos sprendimo neleisti toliau taikyti dėl krizės nukrypti leidžiančios nuostatos, pagal kurią galima papildomai teikti finansinę paramą darbuotojams, atleistiems dėl dabartinės socialinės, ekonominės ir finansinės krizės, kartu su pagalba darbuotojams, netenkantiems darbo dėl pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir padidinti bendro Sąjungos finansavimo dalį iki 65 proc. programos sąnaudų pagal paraiškas, pateiktas po 2011 m. gruodžio 31d.; ragina Tarybą nedelsiant vėl pradėti taikyti šią priemonę, ypač atsižvelgiant į tai, kad padidėjus ir pagilėjus nuosmukiui keliose valstybėse narėse sparčiai blogėja socialinė padėtis;

| 14. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

14.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 15. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

15.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

16.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

(3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(4)  OL L 304, 2010 11 20, p. 47.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (paraiška EGF/2013/000 TA 2013 – techninė pagalba Komisijos iniciatyva)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2013/420/ES.)

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/279 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/279

---

P7_TA(2013)0308

Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekami tyrimai ***II

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (17427/1/2012 – C7-0051/2013 – 2006/0084(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2016/C 075/41)

Europos Parlamentas

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (17427/1/2012 –C7-0051/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (17427/1/2012 –C7-0051/2013),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 12 d. Audito Rūmų nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 12 d. Audito Rūmų nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2006)0244) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2006)0244) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2011)0135), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2011)0135),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 72 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 72 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A7-0225/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A7-0225/2013),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | pritaria Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos;

| 3. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos;

| 4. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 5. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 6. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

6.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 254, 2011 8 30, p. 1.

(2)  OL C 16 E, 2010 1 22, p. 201.

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas

„Kiekvieną kartą, kai Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija skiria naujo Priežiūros komiteto naujus narius, jie turėtų paskirti ir tuos narius, kurie pradės eiti pareigas nuo tada, kai bus iš dalies atnaujinta komiteto sudėtis.“

Komisijos pareiškimas

„Komisija patvirtina, kad Tarnyba pareiškė, jog ji visada veiks laikydamasi Protokolo (Nr. 7) dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų ir Europos Parlamento narių statuto, visiškai gerbdama narių laisvę ir nepriklausomumą, kaip numatyta Statuto 2 straipsnyje.“

Komisijos pareiškimas

„Komisija ketina palikti dabartinius Europos kovos su sukčiavimu tarnybos generalinio direktoriaus įgaliojimus nustatyti įdarbinimo šioje Tarnyboje sąlygas ir išsamią tvarką, visų pirma kalbant apie sutarčių trukmę ir jų atnaujinimą.“

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/280 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/280

---

P7_TA(2013)0309

Įstatymai ir kiti teisės aktai, susiję su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais ***I

2013 m. liepos 3 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo nuostatos, susijusios su depozitoriumo funkcijomis, atlyginimų politika ir sankcijomis (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 075/42)

[Pakeitimas 1, nebent būtų nurodyta kitaip]

EUROPOS PARLAMENTO PAKEITIMAI (*)

Komisijos pasiūlymas

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0125/2013).

(*)  Pakeitimai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▌.

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA,

kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo nuostatos, susijusios su depozitoriumo funkcijomis, atlyginimų politika ir sankcijomis

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 53 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

▌

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB (2) turėtų būti iš dalies pakeista, siekiant atsižvelgti į rinkos pokyčius ir iki šiol sukauptą rinkos dalyvių ir prižiūrėtojų patirtį, visų pirma siekiant suvienodinti nacionalines nuostatas, susijusias su depozitoriumų įsipareigojimais ir atsakomybe, atlyginimų politika ir sankcijomis; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB (2) turėtų būti iš dalies pakeista, siekiant atsižvelgti į rinkos pokyčius ir iki šiol sukauptą rinkos dalyvių ir prižiūrėtojų patirtį, visų pirma siekiant suvienodinti nacionalines nuostatas, susijusias su depozitoriumų įsipareigojimais ir atsakomybe, atlyginimų politika ir sankcijomis;

| (2) | siekiant spręsti problemas, susijusias su potencialiai nepalankiu prastai suformuotų atlyginimų struktūrų poveikiu patikimam rizikos valdymui ir asmenų prisiimamos rizikos kontrolei, turėtų būti nustatyta aiški prievolė kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektų (KIPVPS) valdymo įmonėms formuoti ir vykdyti tų kategorijų darbuotojų, kurių profesinė veikla turi esminį poveikį jų valdomų KIPVPS rizikos pobūdžiui, atlyginimų politiką ir praktiką, kurios derėtų su patikimu ir veiksmingu rizikos valdymu. Tų kategorijų darbuotojų grupei turėtų būti priskirti
  visi galutinius sprendimus priimantys fondo ar jo dalių lygmens
  darbuotojai
  , fondų valdytojai ir realiai investavimo sprendimus priimantys asmenys, darbuotojai, kurie turi galios paveikti minėtus darbuotojus, įskaitant investavimo politikos patarėjus ir analitikus, vyresnieji vadovai
  bei visi darbuotojai, kurių gaunamo atlyginimo dydis siekia vyresniųjų vadovų ir
  galutinius sprendimus priimančių
  darbuotojų atlyginimų dydį. Šios taisyklės taip pat turėtų būti taikomos KIPVPS investicinėms bendrovėms, kurios neskiria valdymo įmonės; |
| --- | --- |

(2)

siekiant spręsti problemas, susijusias su potencialiai nepalankiu prastai suformuotų atlyginimų struktūrų poveikiu patikimam rizikos valdymui ir asmenų prisiimamos rizikos kontrolei, turėtų būti nustatyta aiški prievolė kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektų (KIPVPS) valdymo įmonėms formuoti ir vykdyti tų kategorijų darbuotojų, kurių profesinė veikla turi esminį poveikį jų valdomų KIPVPS rizikos pobūdžiui, atlyginimų politiką ir praktiką, kurios derėtų su patikimu ir veiksmingu rizikos valdymu. Tų kategorijų darbuotojų grupei turėtų būti priskirti
  visi galutinius sprendimus priimantys fondo ar jo dalių lygmens
  darbuotojai
  , fondų valdytojai ir realiai investavimo sprendimus priimantys asmenys, darbuotojai, kurie turi galios paveikti minėtus darbuotojus, įskaitant investavimo politikos patarėjus ir analitikus, vyresnieji vadovai
  bei visi darbuotojai, kurių gaunamo atlyginimo dydis siekia vyresniųjų vadovų ir
  galutinius sprendimus priimančių
  darbuotojų atlyginimų dydį. Šios taisyklės taip pat turėtų būti taikomos KIPVPS investicinėms bendrovėms, kurios neskiria valdymo įmonės;

| (3) | principuose, pagal kuriuos reguliuojama atlyginimų politika, turėtų būti pripažįstama, kad KIPVPS valdymo įmonės gali tą politiką taikyti skirtingai, atsižvelgiant į jų dydį ir jų valdomų KIPVPS dydį, jų vidaus struktūrą, veiklos pobūdį, aprėptį ir sudėtingumą
  . Tačiau KIPVPS valdymo įmonės turėtų bet kokiu atveju užtikrinti, kad jos vienu metu taiko visus šiuos principus; |
| --- | --- |

(3)

principuose, pagal kuriuos reguliuojama atlyginimų politika, turėtų būti pripažįstama, kad KIPVPS valdymo įmonės gali tą politiką taikyti skirtingai, atsižvelgiant į jų dydį ir jų valdomų KIPVPS dydį, jų vidaus struktūrą, veiklos pobūdį, aprėptį ir sudėtingumą
  . Tačiau KIPVPS valdymo įmonės turėtų bet kokiu atveju užtikrinti, kad jos vienu metu taiko visus šiuos principus;

| (4) | šioje direktyvoje nustatyti patikimos atlyginimų politikos principai turėtų būti suderinami su principais, nustatytais 2009 m. balandžio 30 d. Komisijos rekomendacijoje 2009/384/EB dėl finansinių paslaugų sektoriaus atlyginimų nustatymo politikos (3),
  taip pat su Finansinio stabilumo tarybos darbu ir G20 įsipareigojimais mažinti riziką finansinių paslaugų sektoriuje,
  ir jais papildomi; |
| --- | --- |

(4)

šioje direktyvoje nustatyti patikimos atlyginimų politikos principai turėtų būti suderinami su principais, nustatytais 2009 m. balandžio 30 d. Komisijos rekomendacijoje 2009/384/EB dėl finansinių paslaugų sektoriaus atlyginimų nustatymo politikos (3),
  taip pat su Finansinio stabilumo tarybos darbu ir G20 įsipareigojimais mažinti riziką finansinių paslaugų sektoriuje,
  ir jais papildomi;

| (4a) | garantuojamas kintamasis atlyginimas turėtų būti išimtis, nes jis nesuderinamas su patikimu rizikos valdymu ir apmokėjimo pagal rezultatus principu, todėl jo neturėtų būti ateities atlygio planuose; |
| --- | --- |

(4a)

garantuojamas kintamasis atlyginimas turėtų būti išimtis, nes jis nesuderinamas su patikimu rizikos valdymu ir apmokėjimo pagal rezultatus principu, todėl jo neturėtų būti ateities atlygio planuose;

| (4b) | fondo mokamas atlygis valdymo įmonei, kaip ir atlyginimas, kurį valdymo įmonės moka savo darbuotojams, turėtų būti suderinamas su patikimu ir veiksmingu rizikos valdymu ir investuotojų interesais; |
| --- | --- |

(4b)

fondo mokamas atlygis valdymo įmonei, kaip ir atlyginimas, kurį valdymo įmonės moka savo darbuotojams, turėtų būti suderinamas su patikimu ir veiksmingu rizikos valdymu ir investuotojų interesais;

| (4c) | neskaitant pro rata atlyginimo, valdymo įmonė turėtų galėti įtraukti į fondo sąskaitą išlaidas ir sąnaudas, tiesiogiai susijusias su investicijų tvarkymu ir apsauga, pvz., teismo bylomis, investicinių vienetų savininkų teisių apsauga arba prarasto turto atgavimu arba kompensavimu. Komisija turėtų nustatyti, kurios su produktais susijusios išlaidos ir sąnaudos valstybėse narėse yra įprastos mažmeniniams investiciniams produktams. Komisija turėtų atlikti konsultacijas ir poveikio vertinimą, kurį baigus ji turėtų pateikti teisėkūros pasiūlymą, jeigu reikia suderinti teisės aktus; |
| --- | --- |

(4c)

neskaitant pro rata atlyginimo, valdymo įmonė turėtų galėti įtraukti į fondo sąskaitą išlaidas ir sąnaudas, tiesiogiai susijusias su investicijų tvarkymu ir apsauga, pvz., teismo bylomis, investicinių vienetų savininkų teisių apsauga arba prarasto turto atgavimu arba kompensavimu. Komisija turėtų nustatyti, kurios su produktais susijusios išlaidos ir sąnaudos valstybėse narėse yra įprastos mažmeniniams investiciniams produktams. Komisija turėtų atlikti konsultacijas ir poveikio vertinimą, kurį baigus ji turėtų pateikti teisėkūros pasiūlymą, jeigu reikia suderinti teisės aktus;

| (5) | siekiant skatinti priežiūros konvergenciją vertinant atlyginimų politiką ir praktiką, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1095/2010 (4), turėtų užtikrinti, kad būtų parengtos patikimos atlyginimų politikos turto valdymo sektoriuje gairės. Europos bankininkystės institucija (EBI), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1093/2010 (5), turėtų padėti EVPRI šias gaires parengti
  . Tos gairės visų pirma turėtų būti pateikti papildomi nurodymai dėl atlyginimo mokėjimo principų, kurie turi būti suderinti su rizikos pobūdžiu, priimtinu rizikos lygiu ir valdymo įmonės bei jos valdomo KIPVPS verslo strategija, dalinio neutralizavimo. EVPRI gairės dėl atlyginimų politikos ta apimtimi, kiek įmanoma, turėtų būti suderintos su tų fondų, kurių veikla reglamentuojama pagal 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų

   (6)

  , gairėmis. Be to, EVPRI turėtų prižiūrėti, kad kompetentingos institucijos tinkamai įgyvendintų šias gaires. Trūkumus derėtų skubiai šalinti priežiūros veiksmais, kad būtų užtikrintos vienodos veiklos sąlygos visoje vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

(5)

siekiant skatinti priežiūros konvergenciją vertinant atlyginimų politiką ir praktiką, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1095/2010 (4), turėtų užtikrinti, kad būtų parengtos patikimos atlyginimų politikos turto valdymo sektoriuje gairės. Europos bankininkystės institucija (EBI), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1093/2010 (5), turėtų padėti EVPRI šias gaires parengti
  . Tos gairės visų pirma turėtų būti pateikti papildomi nurodymai dėl atlyginimo mokėjimo principų, kurie turi būti suderinti su rizikos pobūdžiu, priimtinu rizikos lygiu ir valdymo įmonės bei jos valdomo KIPVPS verslo strategija, dalinio neutralizavimo. EVPRI gairės dėl atlyginimų politikos ta apimtimi, kiek įmanoma, turėtų būti suderintos su tų fondų, kurių veikla reglamentuojama pagal 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų

   (6)

  , gairėmis. Be to, EVPRI turėtų prižiūrėti, kad kompetentingos institucijos tinkamai įgyvendintų šias gaires. Trūkumus derėtų skubiai šalinti priežiūros veiksmais, kad būtų užtikrintos vienodos veiklos sąlygos visoje vidaus rinkoje;

| (6) | nuostatomis dėl atlyginimų nustatymo neturėtų būti daromas poveikis visapusiškam Sutartyse įtvirtintų pagrindinių teisių įgyvendinimui, nacionalinės sutarčių ir darbo teisės bendriesiems principams, taikytiniems teisės aktams dėl akcininkų teisių ir dalyvavimo, taip pat atitinkamos įstaigos administracinių ir priežiūros organų bendriesiems įsipareigojimams bei, kur taikytina, socialinių partnerių teisei sudaryti kolektyvinius susitarimus ir užtikrinti jų vykdymą, laikantis nacionalinės teisės aktų ir įprastinės praktikos; |
| --- | --- |

(6)

nuostatomis dėl atlyginimų nustatymo neturėtų būti daromas poveikis visapusiškam Sutartyse įtvirtintų pagrindinių teisių įgyvendinimui, nacionalinės sutarčių ir darbo teisės bendriesiems principams, taikytiniems teisės aktams dėl akcininkų teisių ir dalyvavimo, taip pat atitinkamos įstaigos administracinių ir priežiūros organų bendriesiems įsipareigojimams bei, kur taikytina, socialinių partnerių teisei sudaryti kolektyvinius susitarimus ir užtikrinti jų vykdymą, laikantis nacionalinės teisės aktų ir įprastinės praktikos;

| (7) | siekiant užtikrinti pakankamą įvairių valstybių narių atitinkamų reguliavimo reikalavimų suderinimą, reikėtų priimti papildomas taisykles, kuriomis būtų apibrėžtos depozitoriumų užduotys ir įsipareigojimai, nustatyti juridiniai asmenys, kurie gali būti skiriami depozitoriumais, paaiškinama depozitoriumų atsakomybė tais atvejais, kai KIPVPS turtas prarandamas saugojimo metu arba dėl netinkamai vykdytų depozitoriumo priežiūros įsipareigojimų. Dėl tokio netinkamo elgesio turtas gali ne tik būti prarastas, bet ir prarasti vertę, jei, pavyzdžiui, depozitoriumas leido daryti investicijas, kurios neatitiko fondo taisyklių ir dėl kurių investuotojui kilo netikėta arba nenumatyta rizika. Papildomomis taisyklėmis taip pat reikėtų paaiškinti, kokiomis sąlygomis depozitoriumo funkcijos gali būti deleguojamos; |
| --- | --- |

(7)

siekiant užtikrinti pakankamą įvairių valstybių narių atitinkamų reguliavimo reikalavimų suderinimą, reikėtų priimti papildomas taisykles, kuriomis būtų apibrėžtos depozitoriumų užduotys ir įsipareigojimai, nustatyti juridiniai asmenys, kurie gali būti skiriami depozitoriumais, paaiškinama depozitoriumų atsakomybė tais atvejais, kai KIPVPS turtas prarandamas saugojimo metu arba dėl netinkamai vykdytų depozitoriumo priežiūros įsipareigojimų. Dėl tokio netinkamo elgesio turtas gali ne tik būti prarastas, bet ir prarasti vertę, jei, pavyzdžiui, depozitoriumas leido daryti investicijas, kurios neatitiko fondo taisyklių ir dėl kurių investuotojui kilo netikėta arba nenumatyta rizika. Papildomomis taisyklėmis taip pat reikėtų paaiškinti, kokiomis sąlygomis depozitoriumo funkcijos gali būti deleguojamos;

| (8) | būtina paaiškinti, kad KIPVPS turėtų skirti tik vieną depozitoriumą, kuris atliktų bendrąją KIPVPS turto priežiūrą. Reikalavimu skirti tik vieną depozitoriumą turėtų būti užtikrinama, kad tas depozitoriumas prižiūrėtų visą KIPVPS turtą ir tiek fondo valdytojai, tiek investuotojai galėtų kreiptis į tą patį subjektą kilus problemoms, susijusioms su turto saugojimu arba priežiūros funkcijų vykdymu. Turto saugojimas apima turto laikymą arba – tais atvejais, kai dėl turto pobūdžio jo laikyti neįmanoma, – to turto nuosavybės patikrinimą ir įrašų laikymą; |
| --- | --- |

(8)

būtina paaiškinti, kad KIPVPS turėtų skirti tik vieną depozitoriumą, kuris atliktų bendrąją KIPVPS turto priežiūrą. Reikalavimu skirti tik vieną depozitoriumą turėtų būti užtikrinama, kad tas depozitoriumas prižiūrėtų visą KIPVPS turtą ir tiek fondo valdytojai, tiek investuotojai galėtų kreiptis į tą patį subjektą kilus problemoms, susijusioms su turto saugojimu arba priežiūros funkcijų vykdymu. Turto saugojimas apima turto laikymą arba – tais atvejais, kai dėl turto pobūdžio jo laikyti neįmanoma, – to turto nuosavybės patikrinimą ir įrašų laikymą;

| (9) | vykdydamas savo užduotis, depozitoriumas turėtų veikti sąžiningai, nešališkai, profesionaliai, nepriklausomai ir KIPVPS ar KIPVPS investuotojų labui; |
| --- | --- |

(9)

vykdydamas savo užduotis, depozitoriumas turėtų veikti sąžiningai, nešališkai, profesionaliai, nepriklausomai ir KIPVPS ar KIPVPS investuotojų labui;

| (10) | siekiant užtikrinti suderintą požiūrį į depozitoriumų įsipareigojimų vykdymą visose valstybėse narėse, nepaisant KIPVPS teisinės formos, būtina nustatyti vienodą sąrašą priežiūros įsipareigojimų, taikomų tiek juridinio asmens statusą turintiems KIPVPS (investicinėms bendrovėms), tiek juridinio asmens statuso neturintiems KIPVPS; |
| --- | --- |

(10)

siekiant užtikrinti suderintą požiūrį į depozitoriumų įsipareigojimų vykdymą visose valstybėse narėse, nepaisant KIPVPS teisinės formos, būtina nustatyti vienodą sąrašą priežiūros įsipareigojimų, taikomų tiek juridinio asmens statusą turintiems KIPVPS (investicinėms bendrovėms), tiek juridinio asmens statuso neturintiems KIPVPS;

| (11) | depozitoriumas turėtų būti atsakingas už tinkamą KIPVPS pinigų srautų priežiūrą, ypač užtikrindamas, kad KIPVPS vardu arba KIPVPS vardu veikiančios valdymo įmonės atidarytose, arba KIPVPS vardu veikiančio depozitoriumo vardu atidarytose sąskaitose būtų teisingai įrašomos investuotojų lėšos ir KIPVPS priklausantys pinigai. Todėl siekiant užtikrinti veiksmingą ir nuoseklią investuotojų apsaugą reikėtų priimti išsamias nuostatas, taikomas pinigų stebėjimui. Užtikrindamas, kad investuotojų lėšos būtų įrašomos grynųjų pinigų sąskaitose, depozitoriumas turėtų atsižvelgti į principus, nustatytus 2006 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos direktyvos 2006/73/EB, kuria įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl investicinių įmonių organizacinių reikalavimų ir veiklos sąlygų (7) bei toje direktyvoje apibrėžti terminai, 16 straipsnyje; |
| --- | --- |

(11)

depozitoriumas turėtų būti atsakingas už tinkamą KIPVPS pinigų srautų priežiūrą, ypač užtikrindamas, kad KIPVPS vardu arba KIPVPS vardu veikiančios valdymo įmonės atidarytose, arba KIPVPS vardu veikiančio depozitoriumo vardu atidarytose sąskaitose būtų teisingai įrašomos investuotojų lėšos ir KIPVPS priklausantys pinigai. Todėl siekiant užtikrinti veiksmingą ir nuoseklią investuotojų apsaugą reikėtų priimti išsamias nuostatas, taikomas pinigų stebėjimui. Užtikrindamas, kad investuotojų lėšos būtų įrašomos grynųjų pinigų sąskaitose, depozitoriumas turėtų atsižvelgti į principus, nustatytus 2006 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos direktyvos 2006/73/EB, kuria įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl investicinių įmonių organizacinių reikalavimų ir veiklos sąlygų (7) bei toje direktyvoje apibrėžti terminai, 16 straipsnyje;

| (12) | siekiant užkirsti kelią nesąžiningiems pinigų pervedimams, reikėtų uždrausti galimybę be depozitoriumo žinios atidaryti grynųjų pinigų sąskaitas, susijusias su fondo sandoriais; |
| --- | --- |

(12)

siekiant užkirsti kelią nesąžiningiems pinigų pervedimams, reikėtų uždrausti galimybę be depozitoriumo žinios atidaryti grynųjų pinigų sąskaitas, susijusias su fondo sandoriais;

| (13) | turėtų būti įmanoma atskirti visas KIPVPS vardu saugomas finansines priemones nuo depozitoriumo nuosavo turto ir visada identifikuoti tas priemones kaip to KIPVPS nuosavybę. Nustatant tokį reikalavimą būtų sustiprinta investuotojų apsauga depozitoriumo įsipareigojimų nevykdymo atveju; |
| --- | --- |

(13)

turėtų būti įmanoma atskirti visas KIPVPS vardu saugomas finansines priemones nuo depozitoriumo nuosavo turto ir visada identifikuoti tas priemones kaip to KIPVPS nuosavybę. Nustatant tokį reikalavimą būtų sustiprinta investuotojų apsauga depozitoriumo įsipareigojimų nevykdymo atveju;

| (14) | be dabartinio įsipareigojimo saugoti KIPVPS priklausantį turtą, turtas turėtų būti skirstomas į tokį, kuris gali būti saugomas, ir tokį, kuris negali būti saugomas, bet kuriam taikomas įrašų laikymo ir nuosavybės patikrinimo reikalavimas. Reikėtų aiškiai išskirti atskirą saugomo turto grupę, nes tik tai konkrečiai finansinio turto kategorijai taikomas įsipareigojimas grąžinti turtą; |
| --- | --- |

(14)

be dabartinio įsipareigojimo saugoti KIPVPS priklausantį turtą, turtas turėtų būti skirstomas į tokį, kuris gali būti saugomas, ir tokį, kuris negali būti saugomas, bet kuriam taikomas įrašų laikymo ir nuosavybės patikrinimo reikalavimas. Reikėtų aiškiai išskirti atskirą saugomo turto grupę, nes tik tai konkrečiai finansinio turto kategorijai taikomas įsipareigojimas grąžinti turtą;

| (14a) | depozitoriumas, saugantis finansines priemones, arba bet kuris trečiasis asmuo, kuriam perduota saugojimo funkcija, neturėtų pakartotinai jos naudoti; |
| --- | --- |

(14a)

depozitoriumas, saugantis finansines priemones, arba bet kuris trečiasis asmuo, kuriam perduota saugojimo funkcija, neturėtų pakartotinai jos naudoti;

| (15) | būtina apibrėžti depozitoriumo saugojimo įsipareigojimų delegavimo trečiajam asmeniui sąlygas. Saugojimo funkcijos delegavimas ir tos deleguotos funkcijos perdavimas trečiajam asmeniui turėtų būti pagrįsti objektyviomis priežastimis ir vykdomi laikantis griežtų reikalavimų, taikomų trečiojo asmens, kuriam ta funkcija deleguojama, tinkamumui nustatyti ir depozitoriumo pareigai pasirenkant, skiriant ir tikrinant tą trečiąjį asmenį veikti deramai profesionaliai, apdairiai ir stropiai. Siekiant suvienodinti rinkos sąlygas ir užtikrinti vienodai aukšto lygio investuotojų apsaugą, šias sąlygas reikėtų iš esmės suderinti su Direktyvoje 2011/61/ES bei 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų (8) ir Reglamente (ES) Nr. 1095/2010, nustatytomis sąlygomis. Reikėtų priimti nuostatas, siekiant užtikrinti, kad tretieji asmenys disponuotų priemonėmis, reikalingomis savo įsipareigojimams vykdyti, ir atskirtų KIPVPS turtą; |
| --- | --- |

(15)

būtina apibrėžti depozitoriumo saugojimo įsipareigojimų delegavimo trečiajam asmeniui sąlygas. Saugojimo funkcijos delegavimas ir tos deleguotos funkcijos perdavimas trečiajam asmeniui turėtų būti pagrįsti objektyviomis priežastimis ir vykdomi laikantis griežtų reikalavimų, taikomų trečiojo asmens, kuriam ta funkcija deleguojama, tinkamumui nustatyti ir depozitoriumo pareigai pasirenkant, skiriant ir tikrinant tą trečiąjį asmenį veikti deramai profesionaliai, apdairiai ir stropiai. Siekiant suvienodinti rinkos sąlygas ir užtikrinti vienodai aukšto lygio investuotojų apsaugą, šias sąlygas reikėtų iš esmės suderinti su Direktyvoje 2011/61/ES bei 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų (8) ir Reglamente (ES) Nr. 1095/2010, nustatytomis sąlygomis. Reikėtų priimti nuostatas, siekiant užtikrinti, kad tretieji asmenys disponuotų priemonėmis, reikalingomis savo įsipareigojimams vykdyti, ir atskirtų KIPVPS turtą;

| (16) | saugojimo funkcijos delegavimu neturėtų būti laikomas nei turto saugojimo pavedimas vertybinių popierių atsiskaitymų sistemos, numatytos 1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose (9), įmonei, nei pavedimas trečiosios šalies vertybinių popierių atsiskaitymo sistemoms teikti panašias paslaugas; |
| --- | --- |

(16)

saugojimo funkcijos delegavimu neturėtų būti laikomas nei turto saugojimo pavedimas vertybinių popierių atsiskaitymų sistemos, numatytos 1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose (9), įmonei, nei pavedimas trečiosios šalies vertybinių popierių atsiskaitymo sistemoms teikti panašias paslaugas;

| (17) | trečiasis asmuo, kuriam deleguojamas turto saugojimas, turėtų turėti galimybę tvarkyti atskirą bendrąją sąskaitą, skirtą daugiau nei vienam KIPVPS; |
| --- | --- |

(17)

trečiasis asmuo, kuriam deleguojamas turto saugojimas, turėtų turėti galimybę tvarkyti atskirą bendrąją sąskaitą, skirtą daugiau nei vienam KIPVPS;

| (18) | kai saugojimo funkcija deleguojama trečiajam asmeniui, taip pat būtina užtikrinti, kad tas trečiasis asmuo laikytųsi konkrečių veiksmingo rizikos ribojimo reguliavimo ir priežiūros reikalavimų. Be to, siekiant užtikrinti, kad trečiasis asmuo, kuriam deleguota saugojimo funkcija, turi tas finansines priemones, turi būti periodiškai atliekamas išorės auditas; |
| --- | --- |

(18)

kai saugojimo funkcija deleguojama trečiajam asmeniui, taip pat būtina užtikrinti, kad tas trečiasis asmuo laikytųsi konkrečių veiksmingo rizikos ribojimo reguliavimo ir priežiūros reikalavimų. Be to, siekiant užtikrinti, kad trečiasis asmuo, kuriam deleguota saugojimo funkcija, turi tas finansines priemones, turi būti periodiškai atliekamas išorės auditas;

| (19) | siekiant užtikrinti sistemingai aukštą investuotojų apsaugos lygį, turėtų būti priimtos nuostatos, susijusios su elgsena ir interesų konfliktų valdymu, kurios turėtų būti taikomos visais atvejais, įskaitant ir tą atvejį, kai saugojimo įsipareigojimai buvo deleguoti. Šiomis taisyklėmis visų pirma turėtų būti užtikrintas aiškus depozitoriumo, KIPVPS ir valdymo įmonės uždavinių ir funkcijų atskyrimas; |
| --- | --- |

(19)

siekiant užtikrinti sistemingai aukštą investuotojų apsaugos lygį, turėtų būti priimtos nuostatos, susijusios su elgsena ir interesų konfliktų valdymu, kurios turėtų būti taikomos visais atvejais, įskaitant ir tą atvejį, kai saugojimo įsipareigojimai buvo deleguoti. Šiomis taisyklėmis visų pirma turėtų būti užtikrintas aiškus depozitoriumo, KIPVPS ir valdymo įmonės uždavinių ir funkcijų atskyrimas;

| (20) | siekiant užtikrinti aukšto lygio investuotojų apsaugą ir deramo lygio rizikos ribojimo reguliavimą bei nuolatinę kontrolę, būtina nustatyti išsamų sąrašą ūkio subjektų, tinkamų KIPVPS depozitoriumų veiklai vykdyti, nustatant, kad šią veiklą gali vykdyti tik kredito įstaigos ir investicinės įmonės. Siekiant leisti kitiems ūkio subjektams, galėjusiems anksčiau atitikti reikalavimus KIPVPS depozitoriumų veiklai vykdyti, persitvarkyti į tinkamus ūkio subjektus, jiems reikėtų numatyti pereinamojo laikotarpio nuostatas; |
| --- | --- |

(20)

siekiant užtikrinti aukšto lygio investuotojų apsaugą ir deramo lygio rizikos ribojimo reguliavimą bei nuolatinę kontrolę, būtina nustatyti išsamų sąrašą ūkio subjektų, tinkamų KIPVPS depozitoriumų veiklai vykdyti, nustatant, kad šią veiklą gali vykdyti tik kredito įstaigos ir investicinės įmonės. Siekiant leisti kitiems ūkio subjektams, galėjusiems anksčiau atitikti reikalavimus KIPVPS depozitoriumų veiklai vykdyti, persitvarkyti į tinkamus ūkio subjektus, jiems reikėtų numatyti pereinamojo laikotarpio nuostatas;

| (21) | būtina nurodyti ir paaiškinti KIPVPS depozitoriumo atsakomybę tais atvejais, kai saugoma finansinė priemonė prarandama. Praradęs saugomą finansinę priemonę depozitoriumas turėtų būti įpareigotas grąžinti KIPVPS identiškos rūšies arba atitinkamos vertės finansinę priemonę. Nereikėtų numatyti jokio atleidimo nuo atsakomybės, kai prarandamas turtas, išskyrus tuos atvejus, kai depozitoriumas gali įrodyti, kad turtas prarastas dėl „išorės įvykio, kurio jis negalėjo pagrįstai kontroliuoti ir kurio pasekmių nebūtų buvę galima išvengti nepaisant visų tam pagrįstai dėtų pastangų“. Šiuo atveju depozitoriumas neturėtų išvengti atsakomybės, remdamasis tokiomis vidinėmis aplinkybėmis, kaip, pvz., nesąžininga darbuotojo veikla; |
| --- | --- |

(21)

būtina nurodyti ir paaiškinti KIPVPS depozitoriumo atsakomybę tais atvejais, kai saugoma finansinė priemonė prarandama. Praradęs saugomą finansinę priemonę depozitoriumas turėtų būti įpareigotas grąžinti KIPVPS identiškos rūšies arba atitinkamos vertės finansinę priemonę. Nereikėtų numatyti jokio atleidimo nuo atsakomybės, kai prarandamas turtas, išskyrus tuos atvejus, kai depozitoriumas gali įrodyti, kad turtas prarastas dėl „išorės įvykio, kurio jis negalėjo pagrįstai kontroliuoti ir kurio pasekmių nebūtų buvę galima išvengti nepaisant visų tam pagrįstai dėtų pastangų“. Šiuo atveju depozitoriumas neturėtų išvengti atsakomybės, remdamasis tokiomis vidinėmis aplinkybėmis, kaip, pvz., nesąžininga darbuotojo veikla;

| (22) | jei depozitoriumas deleguoja saugojimo užduotis ir trečiojo asmens saugomos finansinės priemonės prarandamos, depozitoriumas turėtų už tai atsakyti. Taip pat reikėtų nustatyti, kad net ir tais atvejais, kai buvo prarastas subdepozitoriumo saugotas turtas, depozitoriumas yra įpareigojamas grąžinti identiškos rūšies arba atitinkamos vertės finansinę priemonę. Depozitoriumas turėtų išvengti tos atsakomybės tik tais atvejais, kai gali įrodyti, jog nuostoliai atsirado dėl išorės įvykio, kurio jis negalėjo pagrįstai kontroliuoti ir kurio pasekmės būtų buvusios neišvengiamos nepaisant visų pagrįstų pastangų. Šiuo atveju depozitoriumas neturėtų išvengti atsakomybės, remdamasis tokiomis vidinėmis aplinkybėmis, kaip, pvz., nesąžininga darbuotojo veikla. Neturėtų būti numatyta jokio atleidimo nuo atsakomybės (nei nustatytos įstatymais, nei sutartimis), kai prarandamas depozitoriumo arba jo subdepozitoriumo saugotas turtas; |
| --- | --- |

(22)

jei depozitoriumas deleguoja saugojimo užduotis ir trečiojo asmens saugomos finansinės priemonės prarandamos, depozitoriumas turėtų už tai atsakyti. Taip pat reikėtų nustatyti, kad net ir tais atvejais, kai buvo prarastas subdepozitoriumo saugotas turtas, depozitoriumas yra įpareigojamas grąžinti identiškos rūšies arba atitinkamos vertės finansinę priemonę. Depozitoriumas turėtų išvengti tos atsakomybės tik tais atvejais, kai gali įrodyti, jog nuostoliai atsirado dėl išorės įvykio, kurio jis negalėjo pagrįstai kontroliuoti ir kurio pasekmės būtų buvusios neišvengiamos nepaisant visų pagrįstų pastangų. Šiuo atveju depozitoriumas neturėtų išvengti atsakomybės, remdamasis tokiomis vidinėmis aplinkybėmis, kaip, pvz., nesąžininga darbuotojo veikla. Neturėtų būti numatyta jokio atleidimo nuo atsakomybės (nei nustatytos įstatymais, nei sutartimis), kai prarandamas depozitoriumo arba jo subdepozitoriumo saugotas turtas;

| (23) | visiems KIPVPS fondo investuotojams turėtų būti suteikta galimybė teikti ieškinius dėl savo depozitoriumų atsakomybės tiesiogiai ar netiesiogiai per valdymo įmonę. Teisė į žalos atlyginimą neturėtų priklausyti nuo KIPVPS fondo teisinės formos (juridinis asmuo arba tokio statuso neturintis asmuo) arba depozitoriumo, valdymo įmonės ir investicinių vienetų savininkų santykių teisinio pobūdžio; |
| --- | --- |

(23)

visiems KIPVPS fondo investuotojams turėtų būti suteikta galimybė teikti ieškinius dėl savo depozitoriumų atsakomybės tiesiogiai ar netiesiogiai per valdymo įmonę. Teisė į žalos atlyginimą neturėtų priklausyti nuo KIPVPS fondo teisinės formos (juridinis asmuo arba tokio statuso neturintis asmuo) arba depozitoriumo, valdymo įmonės ir investicinių vienetų savininkų santykių teisinio pobūdžio;

| (24) | 2010 m. liepos 12 d. Komisija pasiūlė iš dalies pakeisti 1997 m. kovo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (10). Svarbu papildyti 2010 m. liepos 12 d. pasiūlymą paaiškinant KIPVPS depozitoriumų ir subdepozitoriumų įsipareigojimus ir atsakomybės mastą, kad KIPVPS investuotojams būtų teikiama aukšto lygio apsauga tais atvejais, kai depozitoriumas negali įvykdyti šioje direktyvoje numatytų įsipareigojimų; |
| --- | --- |

(24)

2010 m. liepos 12 d. Komisija pasiūlė iš dalies pakeisti 1997 m. kovo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (10). Svarbu papildyti 2010 m. liepos 12 d. pasiūlymą paaiškinant KIPVPS depozitoriumų ir subdepozitoriumų įsipareigojimus ir atsakomybės mastą, kad KIPVPS investuotojams būtų teikiama aukšto lygio apsauga tais atvejais, kai depozitoriumas negali įvykdyti šioje direktyvoje numatytų įsipareigojimų;

| (24a) | atsižvelgiant į šioje direktyvoje įtvirtintas nuostatas, kuriomis nustatoma depozitoriumų funkcijų ir jų atsakomybės apimtis, Komisija turėtų išnagrinėti, kokiomis aplinkybėmis KIPVPS depozitoriumo arba subdepozitoriumo nemokumas galėtų KIPVPS investicinių vienetų turėtojams sukelti nuostolių (dėl grynosios jų investicinių vienetų vertės kritimo arba kitų priežasčių), kurie nebūtų kompensuojami pagal tas nuostatas, todėl galėtų prireikti išplėsti investuotojų kompensavimo sistemas, kurios apimtų draudimo arba tam tikros rūšies kompensaciją, kuria užtikrinama depozitoriumo apsauga subdepozitoriumo nemokumo atveju. Be to, atliekant šį tyrimą derėtų panagrinėti, kaip tokiais atvejais užtikrinti investuotojų apsaugos arba skaidrumo lygiavertiškumą, nepaisant tarpininkų tarp investuotojų ir perleidžiamų vertybinių popierių, kuriems turi poveikio nemokumas, grandinės pobūdžio. Šis tyrimas turėtų būti pateiktas Europos Parlamentui ir Tarybai, jei reikia, kartu su pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų; |
| --- | --- |

(24a)

atsižvelgiant į šioje direktyvoje įtvirtintas nuostatas, kuriomis nustatoma depozitoriumų funkcijų ir jų atsakomybės apimtis, Komisija turėtų išnagrinėti, kokiomis aplinkybėmis KIPVPS depozitoriumo arba subdepozitoriumo nemokumas galėtų KIPVPS investicinių vienetų turėtojams sukelti nuostolių (dėl grynosios jų investicinių vienetų vertės kritimo arba kitų priežasčių), kurie nebūtų kompensuojami pagal tas nuostatas, todėl galėtų prireikti išplėsti investuotojų kompensavimo sistemas, kurios apimtų draudimo arba tam tikros rūšies kompensaciją, kuria užtikrinama depozitoriumo apsauga subdepozitoriumo nemokumo atveju. Be to, atliekant šį tyrimą derėtų panagrinėti, kaip tokiais atvejais užtikrinti investuotojų apsaugos arba skaidrumo lygiavertiškumą, nepaisant tarpininkų tarp investuotojų ir perleidžiamų vertybinių popierių, kuriems turi poveikio nemokumas, grandinės pobūdžio. Šis tyrimas turėtų būti pateiktas Europos Parlamentui ir Tarybai, jei reikia, kartu su pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų;

| (25) | būtina užtikrinti, kad depozitoriumams būtų taikomi tie patys reikalavimai, nepaisant KIPVPS teisinės formos. Nuoseklūs reikalavimai padėtų padidinti teisinį tikrumą ir investuotojų apsaugą bei sudaryti vienodas rinkos sąlygas. Komisija nėra gavusi jokio pranešimo apie tai, kad kuri nors investicinė bendrovė būtų pasinaudojusi teise nukrypti nuo bendrosios prievolės pavesti turtą depozitoriumui, todėl Direktyvoje 2009/65/EB nustatytas reikalavimas dėl investicinės bendrovės depozitoriumo laikytinas nereikalingu; |
| --- | --- |

(25)

būtina užtikrinti, kad depozitoriumams būtų taikomi tie patys reikalavimai, nepaisant KIPVPS teisinės formos. Nuoseklūs reikalavimai padėtų padidinti teisinį tikrumą ir investuotojų apsaugą bei sudaryti vienodas rinkos sąlygas. Komisija nėra gavusi jokio pranešimo apie tai, kad kuri nors investicinė bendrovė būtų pasinaudojusi teise nukrypti nuo bendrosios prievolės pavesti turtą depozitoriumui, todėl Direktyvoje 2009/65/EB nustatytas reikalavimas dėl investicinės bendrovės depozitoriumo laikytinas nereikalingu;

| (26) | vadovaujantis 2010 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikatu „Sankcijų taikymo režimų finansinių paslaugų sektoriuje griežtinimas“, kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteikti įgaliojimai taikyti pakankamai dideles pinigines sankcijas, kurios būtų
  veiksmingos,
  atgrasios ir proporcingos bei atsvertų naudą, kurią galima būtų gauti pažeidus reikalavimus; |
| --- | --- |

(26)

vadovaujantis 2010 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikatu „Sankcijų taikymo režimų finansinių paslaugų sektoriuje griežtinimas“, kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteikti įgaliojimai taikyti pakankamai dideles pinigines sankcijas, kurios būtų
  veiksmingos,
  atgrasios ir proporcingos bei atsvertų naudą, kurią galima būtų gauti pažeidus reikalavimus;

| (27) | siekiant užtikrinti nuoseklų taikymą visose valstybėse narėse, iš jų turėtų būti reikalaujama užtikrinti, kad jų kompetentingos institucijos, nustatydamos administracinės sankcijos arba priemonės rūšį ir administracinės piniginės sankcijos dydį, atsižvelgtų į visas svarbias aplinkybes; |
| --- | --- |

(27)

siekiant užtikrinti nuoseklų taikymą visose valstybėse narėse, iš jų turėtų būti reikalaujama užtikrinti, kad jų kompetentingos institucijos, nustatydamos administracinės sankcijos arba priemonės rūšį ir administracinės piniginės sankcijos dydį, atsižvelgtų į visas svarbias aplinkybes;

| (28) | siekiant padidinti atgrasomąjį poveikį plačiajai visuomenei ir informuoti ją apie taisyklių pažeidimus, dėl kurių gali nukentėti investuotojų apsauga, sankcijas reikėtų skelbti viešai, išskyrus tam tikras aiškiai apibrėžtas aplinkybes. Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi proporcingumo principo, tais atvejais, kai dėl paskelbimo susijusioms šalims būtų padaryta neproporcinga žala, informacija apie sankcijas turėtų būti skelbiama anonimiškai; |
| --- | --- |

(28)

siekiant padidinti atgrasomąjį poveikį plačiajai visuomenei ir informuoti ją apie taisyklių pažeidimus, dėl kurių gali nukentėti investuotojų apsauga, sankcijas reikėtų skelbti viešai, išskyrus tam tikras aiškiai apibrėžtas aplinkybes. Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi proporcingumo principo, tais atvejais, kai dėl paskelbimo susijusioms šalims būtų padaryta neproporcinga žala, informacija apie sankcijas turėtų būti skelbiama anonimiškai;

| (29) | kad kompetentingos institucijos galėtų nustatyti galimus pažeidimus, joms turėtų būti suteikti reikiami tyrimo įgaliojimai, jos turėtų sukurti veiksmingus mechanizmus, kuriais skatintų pranešti apie galimus arba padarytus pažeidimus; |
| --- | --- |

(29)

kad kompetentingos institucijos galėtų nustatyti galimus pažeidimus, joms turėtų būti suteikti reikiami tyrimo įgaliojimai, jos turėtų sukurti veiksmingus mechanizmus, kuriais skatintų pranešti apie galimus arba padarytus pažeidimus;

| (30) | šia direktyva neturėtų būti pažeidžiamos jokios valstybių narių teisės nuostatos, susijusios su nusikalstama veika ir sankcijomis; |
| --- | --- |

(30)

šia direktyva neturėtų būti pažeidžiamos jokios valstybių narių teisės nuostatos, susijusios su nusikalstama veika ir sankcijomis;

| (31) | šioje direktyvoje gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, kurie pripažinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, kaip įtvirtinta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo; |
| --- | --- |

(31)

šioje direktyvoje gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, kurie pripažinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, kaip įtvirtinta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo;

| (32) | siekiant užtikrinti, kad šios direktyvos tikslai būtų pasiekti, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį. Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, susijusius su išsamia informacija, kurią reikia įtraukti į standartinį susitarimą tarp depozitoriumo ir valdymo įmonės arba investicinės bendrovės; depozitoriumo funkcijų vykdymo sąlygomis, įskaitant depozitoriumo saugojimo užduočių sričiai priskirtinų finansinių priemonių rūšis; sąlygomis, kuriomis depozitoriumas gali vykdyti savo saugojimo įsipareigojimus finansinių priemonių, įregistruotų centriniame depozitoriume, atžvilgiu; sąlygomis, kuriomis depozitoriumas turėtų saugoti vardine forma išleistas ir emitento ar registro užregistruotas finansines priemones; depozitoriumų išsamaus patikrinimo įsipareigojimais; sąskaitų atskyrimo prievole; sąlygomis ir aplinkybėmis, kuriomis saugomos finansinės priemonės turėtų būti laikomos prarastomis; išorės įvykių, kurių negalima pagrįstai kontroliuoti ir kurių pasekmių nebūtų buvę galima išvengti nepaisant visų tam pagrįstai dėtų pastangų, samprata.
  Tais deleguotaisiais aktais turėtų būti numatytas bent toks investuotojų apsaugos lygis, koks numatomas pagal Direktyvą 2011/61/ES priimtais deleguotaisiais aktais. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais.
  Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(32)

siekiant užtikrinti, kad šios direktyvos tikslai būtų pasiekti, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį. Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, susijusius su išsamia informacija, kurią reikia įtraukti į standartinį susitarimą tarp depozitoriumo ir valdymo įmonės arba investicinės bendrovės; depozitoriumo funkcijų vykdymo sąlygomis, įskaitant depozitoriumo saugojimo užduočių sričiai priskirtinų finansinių priemonių rūšis; sąlygomis, kuriomis depozitoriumas gali vykdyti savo saugojimo įsipareigojimus finansinių priemonių, įregistruotų centriniame depozitoriume, atžvilgiu; sąlygomis, kuriomis depozitoriumas turėtų saugoti vardine forma išleistas ir emitento ar registro užregistruotas finansines priemones; depozitoriumų išsamaus patikrinimo įsipareigojimais; sąskaitų atskyrimo prievole; sąlygomis ir aplinkybėmis, kuriomis saugomos finansinės priemonės turėtų būti laikomos prarastomis; išorės įvykių, kurių negalima pagrįstai kontroliuoti ir kurių pasekmių nebūtų buvę galima išvengti nepaisant visų tam pagrįstai dėtų pastangų, samprata.
  Tais deleguotaisiais aktais turėtų būti numatytas bent toks investuotojų apsaugos lygis, koks numatomas pagal Direktyvą 2011/61/ES priimtais deleguotaisiais aktais. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais.
  Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (33) | pagal 2011 m. rugsėjo 28 d.
   (11) Bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Pagal šią direktyvą teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas; |
| --- | --- |

(33)

pagal 2011 m. rugsėjo 28 d.
   (11) Bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Pagal šią direktyvą teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas;

| (34) | kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. didinti investuotojų pasitikėjimą KIPVPS, griežtinant reikalavimus, susijusius su depozitoriumų įsipareigojimais ir atsakomybe bei valdymo įmonių ir investicinių bendrovių atlyginimų praktika, ir nustatant sankcijų taikymo už pagrindinius šios direktyvos nuostatų pažeidimus bendrus standartus, valstybės narės negali tinkamai pasiekti veikdamos savarankiškai ir kadangi dėl jos siūlomo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali patvirtinti ▌priemones, vadovaudamasi subsidiarumo principu, išdėstytu Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje. Laikantis tame straipsnyje išdėstyto proporcingumo principo, šia direktyva neviršijama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(34)

kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. didinti investuotojų pasitikėjimą KIPVPS, griežtinant reikalavimus, susijusius su depozitoriumų įsipareigojimais ir atsakomybe bei valdymo įmonių ir investicinių bendrovių atlyginimų praktika, ir nustatant sankcijų taikymo už pagrindinius šios direktyvos nuostatų pažeidimus bendrus standartus, valstybės narės negali tinkamai pasiekti veikdamos savarankiškai ir kadangi dėl jos siūlomo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali patvirtinti ▌priemones, vadovaudamasi subsidiarumo principu, išdėstytu Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje. Laikantis tame straipsnyje išdėstyto proporcingumo principo, šia direktyva neviršijama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti;

| (34a) | vadovaujantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo28 straipsnio 2 dalimi buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu; |
| --- | --- |

(34a)

vadovaujantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo28 straipsnio 2 dalimi buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu;

| (35) | todėl Direktyva 2009/65/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(35)

todėl Direktyva 2009/65/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 2009/65/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | Įterpiami
  šie
  straipsniai:
  „14a straipsnis
  1.   Valstybės narės įpareigoja valdymo įmones nustatyti ir taikyti atlyginimų politiką ir praktiką, kurios derėtų su patikimu ir veiksmingu rizikos valdymu bei jį skatintų ir kuriomis nebūtų skatinamas su jų valdomų KIPVPS rizikos pobūdžiu, taisyklėmis ar steigimo dokumentais nesuderinamas rizikos prisiėmimas.
  2.   Pagal tą atlyginimų politiką ir praktiką numatomi
  fiksuotosios ir kintamosios
  darbo užmokesčio
  dalių
  ir savo nuožiūra planuojamų išmokėti pensijų dydžiai.
  3.   Atlyginimų politika ir praktika taikomos tų kategorijų darbuotojams, įskaitant
  bet kurį fondo ir kitų subfondo lygmens darbuotoją, ar jis būtų laikinas darbuotojas, ar sutartininkas (bet jais neapsiribojant), kurie yra
  :








  a) | fondų valdytojai; |
| --- | --- | --- |

1)

Įterpiami
  šie
  straipsniai:

„14a straipsnis

1.   Valstybės narės įpareigoja valdymo įmones nustatyti ir taikyti atlyginimų politiką ir praktiką, kurios derėtų su patikimu ir veiksmingu rizikos valdymu bei jį skatintų ir kuriomis nebūtų skatinamas su jų valdomų KIPVPS rizikos pobūdžiu, taisyklėmis ar steigimo dokumentais nesuderinamas rizikos prisiėmimas.

2.   Pagal tą atlyginimų politiką ir praktiką numatomi
  fiksuotosios ir kintamosios
  darbo užmokesčio
  dalių
  ir savo nuožiūra planuojamų išmokėti pensijų dydžiai.

3.   Atlyginimų politika ir praktika taikomos tų kategorijų darbuotojams, įskaitant
  bet kurį fondo ir kitų subfondo lygmens darbuotoją, ar jis būtų laikinas darbuotojas, ar sutartininkas (bet jais neapsiribojant), kurie yra
  :

a)

fondų valdytojai;

| b) | kiti asmenys nei fondo valdytojai, kurie priima investavimo sprendimus, darančius poveikį fondo rizikos pozicijai; |
| --- | --- |

b)

kiti asmenys nei fondo valdytojai, kurie priima investavimo sprendimus, darančius poveikį fondo rizikos pozicijai;

| c) | kiti asmenys nei fondo valdytojai, kurie turi galios paveikti minėtus darbuotojus, įskaitant investavimo politikos patarėjus ir analitikus; |
| --- | --- |

c)

kiti asmenys nei fondo valdytojai, kurie turi galios paveikti minėtus darbuotojus, įskaitant investavimo politikos patarėjus ir analitikus;

| d) | vyresnieji vadovai,
  už riziką
  atsakingi darbuotojai ir
  kontrolės funkcijas
  atliekantys darbuotojai; arba |
| --- | --- |

d)

vyresnieji vadovai,
  už riziką
  atsakingi darbuotojai ir
  kontrolės funkcijas
  atliekantys darbuotojai; arba

| e) | visi kiti darbuotojai ir personalas, įskaitant laikinus darbuotojus ir sutartininkus (bet jais neapsiribojant)
  , kurių gaunamo atlyginimo dydis siekia vyresniųjų vadovų ir už
  sprendimų priėmimą
  atsakingų darbuotojų atlyginimų dydį, kurių profesinė veikla turi esminį poveikį valdymo įmonių arba jų valdomų KIPVPS rizikos pobūdžiui. |
| --- | --- |

e)

visi kiti darbuotojai ir personalas, įskaitant laikinus darbuotojus ir sutartininkus (bet jais neapsiribojant)
  , kurių gaunamo atlyginimo dydis siekia vyresniųjų vadovų ir už
  sprendimų priėmimą
  atsakingų darbuotojų atlyginimų dydį, kurių profesinė veikla turi esminį poveikį valdymo įmonių arba jų valdomų KIPVPS rizikos pobūdžiui.

4.   Vadovaudamasi ▌Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 16 straipsniu, EVPRI išleidžia gaires kompetentingoms institucijoms, atitinkančioms 14b straipsnio sąlygas. Tose gairėse atsižvelgiama į patikimos atlyginimų politikos principus, išdėstytus ▌Rekomendacijoje 2009/384/EB, į valdymo įmonės dydį ir jų valdomų KIPVPS dydį, jų vidaus struktūrą, veiklos pobūdį, aprėptį ir sudėtingumą. Rengdama gaires EVPRI glaudžia bendradarbiauja su ▌EBI, siekdama užtikrinti, kad gairės derėtų su kitiems finansinių paslaugų sektoriams, visų pirma kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms, parengtais reikalavimais.

14b straipsnis

1.   Nustatydamos ir taikydamos 14a straipsnyje nurodytą atlyginimų politiką, valdymo įmonės laikosi toliau išvardytų principų tokiu būdu ir tokiu mastu, kad atsižvelgtų į savo dydį, vidaus struktūrą, veiklos pobūdį, aprėptį ir sudėtingumą:

| a) | atlyginimų politika dera su patikimu ir veiksmingu rizikos valdymu bei prie jo prisideda ir neskatina prisiimti rizikos, kuri būtų nesuderinama su jų valdomų KIPVPS rizikos pobūdžiu, taisyklėmis ar steigimo dokumentais; |
| --- | --- |

a)

atlyginimų politika dera su patikimu ir veiksmingu rizikos valdymu bei prie jo prisideda ir neskatina prisiimti rizikos, kuri būtų nesuderinama su jų valdomų KIPVPS rizikos pobūdžiu, taisyklėmis ar steigimo dokumentais;

| b) | atlyginimų politika atitinka valdymo įmonės ir jos valdomo KIPVPS
  bei
  tokio KIPVPS investuotojų verslo strategiją, tikslus, vertybes bei interesus ir apima interesų konfliktams išvengti skirtas priemones; |
| --- | --- |

b)

atlyginimų politika atitinka valdymo įmonės ir jos valdomo KIPVPS
  bei
  tokio KIPVPS investuotojų verslo strategiją, tikslus, vertybes bei interesus ir apima interesų konfliktams išvengti skirtas priemones;

| c) | valdymo įmonės valdymo organas, atlikdamas priežiūros funkciją, tvirtina ir periodiškai peržiūri bendruosius atlyginimų politikos principus ir atsako už šios politikos įgyvendinimą
  bei jį prižiūri
  .
  Atlyginimų sistema nėra visų pirma kontroliuojama generalinio direktoriaus ir vyresniųjų vadovų. Atitinkami organo nariai ir darbuotojai, dalyvaujantys nustatant atlyginimų politiką ir ją įgyvendinant, turi būti nepriklausomi ir kompetentingi rizikos valdymo ir atlyginimų srityje. Išsami informacija apie tų atlyginimų politiką ir pagrindas, kuriuo remiantis dėl jos nuspręsta, turi būti pateikiama pagrindinės informacijos investuotojams dokumente, taip pat nurodant, ar laikomasi 14a straipsnyje nustatytų principų; [2 pakeit. 1 dalis] |
| --- | --- |

c)

valdymo įmonės valdymo organas, atlikdamas priežiūros funkciją, tvirtina ir periodiškai peržiūri bendruosius atlyginimų politikos principus ir atsako už šios politikos įgyvendinimą
  bei jį prižiūri
  .
  Atlyginimų sistema nėra visų pirma kontroliuojama generalinio direktoriaus ir vyresniųjų vadovų. Atitinkami organo nariai ir darbuotojai, dalyvaujantys nustatant atlyginimų politiką ir ją įgyvendinant, turi būti nepriklausomi ir kompetentingi rizikos valdymo ir atlyginimų srityje. Išsami informacija apie tų atlyginimų politiką ir pagrindas, kuriuo remiantis dėl jos nuspręsta, turi būti pateikiama pagrindinės informacijos investuotojams dokumente, taip pat nurodant, ar laikomasi 14a straipsnyje nustatytų principų; [2 pakeit. 1 dalis]

| d) | bent kartą per metus atliekama atlyginimų politikos įgyvendinimo centralizuota ir nepriklausoma vidaus peržiūra, tikrinant, ar laikomasi valdymo organo, atliekančio priežiūros funkciją, patvirtintos atlyginimų politikos ir tvarkos; |
| --- | --- |

d)

bent kartą per metus atliekama atlyginimų politikos įgyvendinimo centralizuota ir nepriklausoma vidaus peržiūra, tikrinant, ar laikomasi valdymo organo, atliekančio priežiūros funkciją, patvirtintos atlyginimų politikos ir tvarkos;

| da) | visiems suinteresuotiesiems subjektams laiku atskleidžiama tiksli informacija apie atlyginimų praktiką patvarioje laikmenoje arba tinklalapyje, o pateikus prašymą jiems nemokamai pateikiama popierinė kopija; |
| --- | --- |

da)

visiems suinteresuotiesiems subjektams laiku atskleidžiama tiksli informacija apie atlyginimų praktiką patvarioje laikmenoje arba tinklalapyje, o pateikus prašymą jiems nemokamai pateikiama popierinė kopija;

| e) | kontrolės funkcijas atliekantiems darbuotojams atlyginama atsižvelgiant į su jų funkcijomis susijusių tikslų įgyvendinimą, neatsižvelgiant į jų kontroliuojamų verslo padalinių veiklos rezultatus; |
| --- | --- |

e)

kontrolės funkcijas atliekantiems darbuotojams atlyginama atsižvelgiant į su jų funkcijomis susijusių tikslų įgyvendinimą, neatsižvelgiant į jų kontroliuojamų verslo padalinių veiklos rezultatus;

| f) | už rizikos valdymą ir atitikties kontrolę atsakingų vadovaujančių darbuotojų atlyginimus tiesiogiai prižiūri atlyginimų komitetas; |
| --- | --- |

f)

už rizikos valdymą ir atitikties kontrolę atsakingų vadovaujančių darbuotojų atlyginimus tiesiogiai prižiūri atlyginimų komitetas;

| g) | kai atlyginimas susietas su veiklos rezultatais, visa atlyginimo suma yra grindžiama bendru atskiro asmens ir atitinkamo verslo padalinio ar KIPVPS veiklos rezultatų
  , koreguojamų pagal riziką,
  ir bendrų valdymo įmonės rezultatų
  , koreguojamų pagal riziką,
  vertinimu, o vertinant atskiro asmens veiklos rezultatus atsižvelgiama į finansinius ir nefinansinius kriterijus; |
| --- | --- |

g)

kai atlyginimas susietas su veiklos rezultatais, visa atlyginimo suma yra grindžiama bendru atskiro asmens ir atitinkamo verslo padalinio ar KIPVPS veiklos rezultatų
  , koreguojamų pagal riziką,
  ir bendrų valdymo įmonės rezultatų
  , koreguojamų pagal riziką,
  vertinimu, o vertinant atskiro asmens veiklos rezultatus atsižvelgiama į finansinius ir nefinansinius kriterijus;

| h) | veiklos rezultatų vertinimas yra daugiametis, atitinkantis valdymo įmonės valdomų KIPVPS gyvavimo ciklą, siekiant užtikrinti, kad vertinimo procesas būtų grindžiamas ilgesnio laikotarpio veiklos rezultatais ir kad faktinis veiklos rezultatais pagrįstų atlyginimo dalių išmokėjimas būtų išskirstytas per laikotarpį, atitinkantį šios įmonės valdomų KIPVPS išpirkimo politiką
  , ilgalaikius KIPVPS veiklos rezultatus
  ir investavimo riziką;[2 pakeit. 2 dalis] |
| --- | --- |

h)

veiklos rezultatų vertinimas yra daugiametis, atitinkantis valdymo įmonės valdomų KIPVPS gyvavimo ciklą, siekiant užtikrinti, kad vertinimo procesas būtų grindžiamas ilgesnio laikotarpio veiklos rezultatais ir kad faktinis veiklos rezultatais pagrįstų atlyginimo dalių išmokėjimas būtų išskirstytas per laikotarpį, atitinkantį šios įmonės valdomų KIPVPS išpirkimo politiką
  , ilgalaikius KIPVPS veiklos rezultatus
  ir investavimo riziką;[2 pakeit. 2 dalis]

| i) | garantuotas kintamasis atlyginimas yra išimtinis, mokamas tik priimant naujus darbuotojus ir tik pirmaisiais metais; |
| --- | --- |

i)

garantuotas kintamasis atlyginimas yra išimtinis, mokamas tik priimant naujus darbuotojus ir tik pirmaisiais metais;

| j) | fiksuotoji ir kintamoji atlyginimo dalys tinkamai subalansuotos, o fiksuotoji dalis sudaro pakankamai didelę viso atlyginimo dalį, kad būtų galima vykdyti visiškai lanksčią politiką, susijusią su kintamosiomis atlyginimo dalimis, įskaitant galimybę nemokėti kintamosios atlyginimo dalies; |
| --- | --- |

j)

fiksuotoji ir kintamoji atlyginimo dalys tinkamai subalansuotos, o fiksuotoji dalis sudaro pakankamai didelę viso atlyginimo dalį, kad būtų galima vykdyti visiškai lanksčią politiką, susijusią su kintamosiomis atlyginimo dalimis, įskaitant galimybę nemokėti kintamosios atlyginimo dalies;

| ja) | kintamoji atlyginimo dalis priklauso nuo o punkte nustatytų sąlygų, pagal kurias numatoma, kad kintamasis atlyginimas gerokai sumažinamas, jeigu atitinkamos valdymo įmonės ar KIPVPS finansinės veiklos rezultatai yra prastesni arba neigiami, atsižvelgiant ir į esamą atlygį, ir į anksčiau uždirbtų sumų išmokėjimo sumažinimą, taikant taip pat ir sumažinimų ir susigrąžinamų sistemą. Sumažinimas (angl. malus) arba susigrąžinimas (angl. clawback) vartojamas reikšme, kaip apibrėžta EVPRI gairėse 2013/201; [2 pakeit. 3 dalis] |
| --- | --- |

ja)

kintamoji atlyginimo dalis priklauso nuo o punkte nustatytų sąlygų, pagal kurias numatoma, kad kintamasis atlyginimas gerokai sumažinamas, jeigu atitinkamos valdymo įmonės ar KIPVPS finansinės veiklos rezultatai yra prastesni arba neigiami, atsižvelgiant ir į esamą atlygį, ir į anksčiau uždirbtų sumų išmokėjimo sumažinimą, taikant taip pat ir sumažinimų ir susigrąžinamų sistemą. Sumažinimas (angl. malus) arba susigrąžinimas (angl. clawback) vartojamas reikšme, kaip apibrėžta EVPRI gairėse 2013/201; [2 pakeit. 3 dalis]

| k) | su ankstyvu sutarties nutraukimu susijusios išmokos nustatomos atsižvelgiant į veiklos rezultatus, pasiektus per tam tikrą laiką, ir taip, kad jomis nebūtų atlyginama už prastus rezultatus; |
| --- | --- |

k)

su ankstyvu sutarties nutraukimu susijusios išmokos nustatomos atsižvelgiant į veiklos rezultatus, pasiektus per tam tikrą laiką, ir taip, kad jomis nebūtų atlyginama už prastus rezultatus;

| l) | veiklos rezultatų vertinimas, naudojamas kintamoms atlyginimo dalims arba kintamų atlyginimo dalių fondams apskaičiuoti, apima visapusišką derinimo mechanizmą, kuriuo siekiama integruoti visų svarbių tipų dabartinę ir būsimą riziką; |
| --- | --- |

l)

veiklos rezultatų vertinimas, naudojamas kintamoms atlyginimo dalims arba kintamų atlyginimo dalių fondams apskaičiuoti, apima visapusišką derinimo mechanizmą, kuriuo siekiama integruoti visų svarbių tipų dabartinę ir būsimą riziką;

| m) | atsižvelgiant į KIPVPS teisinę struktūrą ir jo fondo taisykles ar steigimo dokumentus, nemažą dalį, kuri yra ne mažesnė nei 50 % kintamosios atlyginimo dalies, sudaro susijusio KIPVPS investiciniai vienetai arba lygiavertės nuosavybės dalys, arba su akcijomis susijusios priemonės ar lygiavertės kitos nepiniginės priemonės, nebent KIPVPS valdymas sudaro mažiau nei 50 % viso valdymo įmonės valdomo portfelio, – tokiu atveju 50 % minimumas netaikomas.
  Šiame punkte nurodytoms priemonėms taikoma atitinkama atidėjimo laikotarpio politika, skirta paskatoms suderinti su valdymo įmonės, jos valdomų KIPVPS ir šių KIPVPS investuotojų interesais. Valstybės narės ar jų kompetentingos institucijos gali nustatyti apribojimus tų priemonių tipams ar projektams arba atitinkamai uždrausti tam tikras priemones. Šis punktas taikomas tiek kintamojo atlygio sudedamajai daliai, atidedamai pagal n punktą, tiek neatidedamai kintamojo atlygio sudedamajai daliai; |
| --- | --- |

m)

atsižvelgiant į KIPVPS teisinę struktūrą ir jo fondo taisykles ar steigimo dokumentus, nemažą dalį, kuri yra ne mažesnė nei 50 % kintamosios atlyginimo dalies, sudaro susijusio KIPVPS investiciniai vienetai arba lygiavertės nuosavybės dalys, arba su akcijomis susijusios priemonės ar lygiavertės kitos nepiniginės priemonės, nebent KIPVPS valdymas sudaro mažiau nei 50 % viso valdymo įmonės valdomo portfelio, – tokiu atveju 50 % minimumas netaikomas.

Šiame punkte nurodytoms priemonėms taikoma atitinkama atidėjimo laikotarpio politika, skirta paskatoms suderinti su valdymo įmonės, jos valdomų KIPVPS ir šių KIPVPS investuotojų interesais. Valstybės narės ar jų kompetentingos institucijos gali nustatyti apribojimus tų priemonių tipams ar projektams arba atitinkamai uždrausti tam tikras priemones. Šis punktas taikomas tiek kintamojo atlygio sudedamajai daliai, atidedamai pagal n punktą, tiek neatidedamai kintamojo atlygio sudedamajai daliai;

| n) | didelė dalis, kuri yra ne mažesnė kaip
  25 %
  kintamosios atlyginimo dalies, atidedama laikotarpiui, kuris yra tinkamas atsižvelgiant į atitinkamo KIPVPS gyvavimo ciklą bei išpirkimo politiką ir kuris yra tinkamai suderintas su atitinkamo KIPVPS rizikos pobūdžiu.
  Šiame punkte nurodytas laikotarpis yra bent trejų–penkerių metų trukmės, nebent susijusio KIPVPS gyvavimo ciklas yra trumpesnis; pagal atidėjimo tvarką mokami atlyginimai skiriami ne greičiau kaip pro rata pagrindu; jeigu kintamosios atlyginimo dalies suma yra itin didelė, atidedama ne mažiau kaip 60 % tos sumos; |
| --- | --- |

n)

didelė dalis, kuri yra ne mažesnė kaip
  25 %
  kintamosios atlyginimo dalies, atidedama laikotarpiui, kuris yra tinkamas atsižvelgiant į atitinkamo KIPVPS gyvavimo ciklą bei išpirkimo politiką ir kuris yra tinkamai suderintas su atitinkamo KIPVPS rizikos pobūdžiu.

Šiame punkte nurodytas laikotarpis yra bent trejų–penkerių metų trukmės, nebent susijusio KIPVPS gyvavimo ciklas yra trumpesnis; pagal atidėjimo tvarką mokami atlyginimai skiriami ne greičiau kaip pro rata pagrindu; jeigu kintamosios atlyginimo dalies suma yra itin didelė, atidedama ne mažiau kaip 60 % tos sumos;

| o) | kintamasis atlyginimas, įskaitant atidėtą dalį, išmokamas arba skiriamas tik tuo atveju, jeigu jis yra tvarus atsižvelgiant į visos valdymo įmonės finansinę padėtį ir pagrįstas atsižvelgiant į atitinkamo verslo padalinio, KIPVPS ir asmens veiklos rezultatus.
  Visas kintamasis atlyginimas paprastai gerokai sumažinamas, jeigu atitinkamos valdymo įmonės ar KIPVPS finansinės veiklos rezultatai yra prastesni arba neigiami, atsižvelgiant į esamą atlygį ir anksčiau uždirbtų sumų išmokėjimo sumažinimą, įskaitant nuobaudų ir susigrąžinamų sumų sistemą; |
| --- | --- |

o)

kintamasis atlyginimas, įskaitant atidėtą dalį, išmokamas arba skiriamas tik tuo atveju, jeigu jis yra tvarus atsižvelgiant į visos valdymo įmonės finansinę padėtį ir pagrįstas atsižvelgiant į atitinkamo verslo padalinio, KIPVPS ir asmens veiklos rezultatus.

Visas kintamasis atlyginimas paprastai gerokai sumažinamas, jeigu atitinkamos valdymo įmonės ar KIPVPS finansinės veiklos rezultatai yra prastesni arba neigiami, atsižvelgiant į esamą atlygį ir anksčiau uždirbtų sumų išmokėjimo sumažinimą, įskaitant nuobaudų ir susigrąžinamų sumų sistemą;

| p) | pensijų politika atitinka valdymo įmonės ir jos valdomų KIPVPS verslo strategiją, tikslus, vertybes ir ilgalaikius interesus.
  Jei darbuotojas išeina iš valdymo įmonės nesuėjus pensiniam amžiui, valdymo įmonė savo nuožiūra planuojamą išmokėti pensiją laiko penkerių metų laikotarpį priemonių, nurodytų m punkte, forma. Jei darbuotojas sulaukia pensinio amžiaus, savo nuožiūra planuojama išmokėti pensija darbuotojui išmokama priemonėmis, nurodytomis m punkte, kurioms gali būti taikomas penkerių metų išmokų atidėjimo laikotarpis; |
| --- | --- |

p)

pensijų politika atitinka valdymo įmonės ir jos valdomų KIPVPS verslo strategiją, tikslus, vertybes ir ilgalaikius interesus.

Jei darbuotojas išeina iš valdymo įmonės nesuėjus pensiniam amžiui, valdymo įmonė savo nuožiūra planuojamą išmokėti pensiją laiko penkerių metų laikotarpį priemonių, nurodytų m punkte, forma. Jei darbuotojas sulaukia pensinio amžiaus, savo nuožiūra planuojama išmokėti pensija darbuotojui išmokama priemonėmis, nurodytomis m punkte, kurioms gali būti taikomas penkerių metų išmokų atidėjimo laikotarpis;

| q) | darbuotojai įpareigojami nesinaudoti asmeninėmis apsidraudimo strategijomis arba nesidrausti nuo atlyginimo ir prievolių priklausančiu draudimu, kad sumažintų rizikos išlyginimo poveikį, numatytą jų atlyginimo sąlygose; |
| --- | --- |

q)

darbuotojai įpareigojami nesinaudoti asmeninėmis apsidraudimo strategijomis arba nesidrausti nuo atlyginimo ir prievolių priklausančiu draudimu, kad sumažintų rizikos išlyginimo poveikį, numatytą jų atlyginimo sąlygose;

| r) | kintamasis atlyginimas nemokamas taikant priemones ar metodus, pagal kuriuos lengviau išvengti šios direktyvos reikalavimų. |
| --- | --- |

r)

kintamasis atlyginimas nemokamas taikant priemones ar metodus, pagal kuriuos lengviau išvengti šios direktyvos reikalavimų.

1a.
     
  EVPRI, bendradarbiaudama su kompetentingomis institucijomis, stebi 14a straipsnyje nurodytą atlyginimų politiką. 14a straipsnio ir šio straipsnio pažeidimo atveju EVPRI gali imtis veiksmų vadovaudamasi savo įgaliojimais, nustatytais Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 17 straipsnyje, visų pirma teikti rekomendacijas kompetentingoms institucijoms, kad jos laikinai uždraustų arba apribotų konkrečios atlyginimų politikos taikymą.

1b.
     
  [KIPVPS/valdymo įmonė/atlyginimų komitetas] kasmet patvarioje laikmenoje investuotojams pateikia informaciją apie nustatytą KIPVPS darbuotojų, kuriems taikomas 14a straipsnis, atlyginimų politiką ir apibūdinimą, kaip apskaičiuojami atlyginimai.

1c.
     
  Nepaisant 1 dalies, valstybės narės užtikrina, kad kompetentinga institucija gali reikalauti [KIPVPS/valdymo įmonę/atlyginimų komitetą] raštu paaiškinti, kaip bet kuris kintamojo atlyginimo paketas atitinka jo (jos) pareigą priimti atlyginimų politiką, kurią taikant:

| a) | skatinamas patikimas ir veiksmingas rizikos valdymas; |
| --- | --- |

a)

skatinamas patikimas ir veiksmingas rizikos valdymas;

| b) | neskatinama iimtis rizikos, kuri būtų nesuderinama su jų valdomų KIPVPS rizikos pobūdžiu, taisyklėmis ar steigimo dokumentais. |
| --- | --- |

b)

neskatinama iimtis rizikos, kuri būtų nesuderinama su jų valdomų KIPVPS rizikos pobūdžiu, taisyklėmis ar steigimo dokumentais.

Glaudžiai bendradarbiaudamas su EBI, EVPRI savo atlyginimų politikos gairėse nurodo, kaip turi būti taikomi skirtingi sektorių atlyginimų nustatymo principai, kaip antai nustatytieji Direktyvoje 2011/61/ES ir Direktyvoje 2013/36/ES, kai darbuotojai ar kitų kategorijų personalas teikia paslaugas, kurioms taikomi kitų sektorių atlyginimų nustatymo principai.[3 pakeit.]

2.   1 dalyje išdėstyti principai taikomi bet kurio tipo atlyginimui, kurį moka valdymo įmonė, ir bet kuriam KIPVPS investicinių vienetų ar akcijų perdavimui, naudingam tų kategorijų darbuotojams, įskaitant vyresniuosius vadovus, už riziką atsakingus ir kontrolės funkcijas atliekančius darbuotojus bei visus darbuotojus, kurie gauna visą atlyginimą, priskiriamą tai pačiai atlyginimų grupei kaip vyresniųjų vadovų ir už riziką atsakingų darbuotojų atlyginimai, kurių profesinė veikla daro esminį poveikį rizikos pobūdžiui ar jų valdomų KIPVPS rizikos pobūdžiui.

3.   Valdymo įmonės, kurios yra svarbios dėl savo dydžio arba savo valdomų KIPVPS dydžio, savo vidaus struktūros, veiklos pobūdžio, aprėpties ir sudėtingumo, įsteigia atlyginimų komitetą. Atlyginimų komitetas sudaromas taip, kad jis galėtų kompetentingai ir nepriklausomai vertinti atlyginimų politiką ir praktiką, taip pat paskatas, sukurtas rizikai valdyti.

Atlyginimų komitetas
  įsteigtas, prireikus, pagal EVPRI gaires,
  atsako už su atlyginimais susijusių sprendimų rengimą, įskaitant sprendimus, kurie daro poveikį atitinkamos valdymo įmonės ar KIPVPS rizikai ir rizikos valdymui ir kuriuos turi priimti valdymo organas, atliekantis priežiūros funkciją. Atlyginimų komitetui pirmininkauja valdymo organo narys, kuris atitinkamoje valdymo įmonėje neatlieka jokių vykdomųjų funkcijų. Atlyginimų komiteto nariai yra valdymo organo, kuris neatlieka jokių atitinkamos valdymo įmonės valdymo funkcijų, nariai.
  Į atlyginimų komitetą įtraukiami darbuotojų atstovai; jis užtikrina, kad jo taisyklės akcininkams leistų veikti išvien. Priimdamas savo sprendimus, atlyginimų komitetas atsižvelgia į ilgalaikius suinteresuotųjų subjektų, investuotojų interesus ir į viešąjį interesą.
  “

| 2) | 20 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | rašytinę sutartį su depozitoriumu, nurodytą 22 straipsnio 2 dalyje;“ |
| --- | --- | --- |

2)

20 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

rašytinę sutartį su depozitoriumu, nurodytą 22 straipsnio 2 dalyje;“

| 3) | 22 straipsnis pakeičiamas taip:
  „22 straipsnis
  1.   Investicinė bendrovė ir visų šios bendrovės valdomų bendrųjų investicinių fondų valdymo įmonės užtikrina, kad laikantis šio skyriaus nuostatų būtų paskirtas vienas depozitoriumas.
  2.   Depozitoriumo paskyrimo faktas patvirtinamas rašytine sutartimi.
  Sutartyje nustatomos taisyklės, pagal kurias pateikiama informacija, laikoma būtina, kad depozitoriumas galėtų vykdyti savo funkcijas, susijusias su KIPVPS, kurio depozitoriumu jis paskirtas, ir apibrėžtas šios direktyvos ir kitų depozitoriumams KIPVPS buveinės valstybėje narėje taikomų įstatymų, teisės aktų ir administracinėmis nuostatomis.
  3.   Depozitoriumas:






  a) | užtikrina, kad KIPVPS investicinių vienetų pardavimas, išleidimas, atpirkimas, išpirkimas ir panaikinimas būtų vykdomi pagal taikytiną nacionalinę teisę, fondo taisykles arba steigimo dokumentus; |
| --- | --- | --- |

3)

22 straipsnis pakeičiamas taip:

„22 straipsnis

1.   Investicinė bendrovė ir visų šios bendrovės valdomų bendrųjų investicinių fondų valdymo įmonės užtikrina, kad laikantis šio skyriaus nuostatų būtų paskirtas vienas depozitoriumas.

2.   Depozitoriumo paskyrimo faktas patvirtinamas rašytine sutartimi.

Sutartyje nustatomos taisyklės, pagal kurias pateikiama informacija, laikoma būtina, kad depozitoriumas galėtų vykdyti savo funkcijas, susijusias su KIPVPS, kurio depozitoriumu jis paskirtas, ir apibrėžtas šios direktyvos ir kitų depozitoriumams KIPVPS buveinės valstybėje narėje taikomų įstatymų, teisės aktų ir administracinėmis nuostatomis.

3.   Depozitoriumas:

a)

užtikrina, kad KIPVPS investicinių vienetų pardavimas, išleidimas, atpirkimas, išpirkimas ir panaikinimas būtų vykdomi pagal taikytiną nacionalinę teisę, fondo taisykles arba steigimo dokumentus;

| b) | užtikrina, kad KIPVPS investicinių vienetų vertė būtų apskaičiuojama pagal taikytiną nacionalinę teisę, fondo taisykles arba steigimo dokumentus; |
| --- | --- |

b)

užtikrina, kad KIPVPS investicinių vienetų vertė būtų apskaičiuojama pagal taikytiną nacionalinę teisę, fondo taisykles arba steigimo dokumentus;

| c) | vykdo valdymo įmonės arba investicinės bendrovės nurodymus, jeigu jie neprieštarauja taikytinai nacionalinei teisei, fondo taisyklėms arba steigimo dokumentams; |
| --- | --- |

c)

vykdo valdymo įmonės arba investicinės bendrovės nurodymus, jeigu jie neprieštarauja taikytinai nacionalinei teisei, fondo taisyklėms arba steigimo dokumentams;

| d) | užtikrina, kad su KIPVPS turtu susijusių sandorių atveju kiekviena KIPVPS priklausanti suma būtų pervedama KIPVPS per įprastą laikotarpį; |
| --- | --- |

d)

užtikrina, kad su KIPVPS turtu susijusių sandorių atveju kiekviena KIPVPS priklausanti suma būtų pervedama KIPVPS per įprastą laikotarpį;

| e) | užtikrina, kad KIPVPS pajamos būtų naudojamos vadovaujantis taikytina nacionaline teise, fondo taisyklėmis ar steigimo dokumentais. |
| --- | --- |

e)

užtikrina, kad KIPVPS pajamos būtų naudojamos vadovaujantis taikytina nacionaline teise, fondo taisyklėmis ar steigimo dokumentais.

4.   Depozitoriumas užtikrina tinkamą KIPVPS pinigų srautų stebėjimą, ypač užtikrindamas, kad būtų gauti visi investuotojų arba jų vardu atliekami mokėjimai pasirašius KIPVPS investicinius vienetus ir visi KIPVPS pinigai būtų įrašyti tokiose grynųjų pinigų sąskaitose:

| a) | KIPVPS vardu arba KIPVPS vardu veikiančios valdymo įmonės atidarytose sąskaitose, arba KIPVPS vardu veikiančio depozitoriumo vardu atidarytose sąskaitose; |
| --- | --- |

a)

KIPVPS vardu arba KIPVPS vardu veikiančios valdymo įmonės atidarytose sąskaitose, arba KIPVPS vardu veikiančio depozitoriumo vardu atidarytose sąskaitose;

| b) | sąskaitose, atidarytose subjekte, nurodytame Direktyvos 2006/73/EB(*) 18 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose; |
| --- | --- |

b)

sąskaitose, atidarytose subjekte, nurodytame Direktyvos 2006/73/EB(*) 18 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose;

| c) | sąskaitose, prižiūrimose pagal principus, nurodytus Direktyvos 2006/73/EB 16 straipsnyje. |
| --- | --- |

c)

sąskaitose, prižiūrimose pagal principus, nurodytus Direktyvos 2006/73/EB 16 straipsnyje.

Jei grynųjų pinigų sąskaitos atidarytos KIPVPS vardu veikiančio depozitoriumo vardu, pirmos pastraipos b punkte nurodyto subjekto ir paties depozitoriumo nuosavi pinigai į tokias sąskaitas neįrašomi.

5.   KIPVPS turtas perduodamas saugoti depozitoriumui šiomis sąlygomis:

| a) | jei tai
  Europos Parlamento ir Tarybos Reglamente (ES) Nr. .../2013 [Finansinių priemonių rinkos reglamentas, FPRR] apibrėžtos
  finansinės priemonės, kurios gali būti saugomos, depozitoriumas:






  i) | saugo visas finansines priemones, kurios gali būti registruojamos depozitoriumo apskaitos knygose atidarytose finansinių priemonių sąskaitose, ir visas finansines priemones, kurios gali būti fiziškai perduotos depozitoriumui; |
| --- | --- | --- |

a)

jei tai
  Europos Parlamento ir Tarybos Reglamente (ES) Nr. .../2013 [Finansinių priemonių rinkos reglamentas, FPRR] apibrėžtos
  finansinės priemonės, kurios gali būti saugomos, depozitoriumas:

i)

saugo visas finansines priemones, kurios gali būti registruojamos depozitoriumo apskaitos knygose atidarytose finansinių priemonių sąskaitose, ir visas finansines priemones, kurios gali būti fiziškai perduotos depozitoriumui;

| ii) | užtikrina, kad visos tos finansinės priemonės, kurios gali būti registruojamos depozitoriumo apskaitos knygose atidarytose finansinių priemonių sąskaitose, būtų depozitoriumo apskaitos knygose registruojamos KIPVPS vardu arba KIPVPS vardu veikiančios valdymo įmonės vardu atidarytose atskirose sąskaitose, vadovaujantis principais, nustatytais Direktyvos 2006/73/EB 16 straipsnyje, kad pagal taikytinus teisės aktus visada būtų galima aiškiai nustatyti, jog jos priklauso KIPVPS; |
| --- | --- |

ii)

užtikrina, kad visos tos finansinės priemonės, kurios gali būti registruojamos depozitoriumo apskaitos knygose atidarytose finansinių priemonių sąskaitose, būtų depozitoriumo apskaitos knygose registruojamos KIPVPS vardu arba KIPVPS vardu veikiančios valdymo įmonės vardu atidarytose atskirose sąskaitose, vadovaujantis principais, nustatytais Direktyvos 2006/73/EB 16 straipsnyje, kad pagal taikytinus teisės aktus visada būtų galima aiškiai nustatyti, jog jos priklauso KIPVPS;

| b) | jei tai kitas turtas, depozitoriumas:






  i) | patikrina KIPVPS arba KIPVPS vardu veikiančios valdymo įmonės tokio turto nuosavybės teisę, įvertindamas, ar turtas priklauso KIPVPS arba KIPVPS vardu veikiančiai valdymo įmonei, pagal KIPVPS arba valdymo įmonės pateiktą informaciją arba dokumentus ir, kai yra, išorės įrodymus; |
| --- | --- | --- |

b)

jei tai kitas turtas, depozitoriumas:

i)

patikrina KIPVPS arba KIPVPS vardu veikiančios valdymo įmonės tokio turto nuosavybės teisę, įvertindamas, ar turtas priklauso KIPVPS arba KIPVPS vardu veikiančiai valdymo įmonei, pagal KIPVPS arba valdymo įmonės pateiktą informaciją arba dokumentus ir, kai yra, išorės įrodymus;

| ii) | apskaito turtą, kurio atžvilgiu depozitoriumas yra tikras, kad šis turtas yra KIPVPS arba KIPVPS vardu veikiančios valdymo įmonės nuosavybė, ir nuolat šiuos duomenis atnaujina. |
| --- | --- |

ii)

apskaito turtą, kurio atžvilgiu depozitoriumas yra tikras, kad šis turtas yra KIPVPS arba KIPVPS vardu veikiančios valdymo įmonės nuosavybė, ir nuolat šiuos duomenis atnaujina.

5a.
     
  Depozitoriumas reguliariai pateikia valdymo įmonei išsamų viso KIPVPS vardu jo saugomo turto sąrašą.

5b.
     
  Depozitoriumas, saugantis finansines priemones, arba bet kuris trečiasis asmuo, kuriam perduota saugojimo funkcija, pakartotinai savo vardu jų nenaudoja.

Šiame straipsnyje pakartotinis naudojimas – bet koks vienu sandoriu pateiktų finansinių priemonių panaudojimas siekiant užstatu užtikrinti kitą sandorį, įskaitant perdavimo, įkeitimo, pardavimo ir skolinimo sandorius, bet jais neapsiribojant.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad
  KIPVPS priklausančias finansines priemones saugančio
  depozitoriumo
  arba reguliuojamo subjekto
  nemokumo atveju ▐ saugomų KIPVPS
  finansinių priemonių
  nebūtų leidžiama paskirstyti arba realizuoti to depozitoriumo
  arba reguliuojamo subjekto
  kreditorių naudai.

7.   Depozitoriumas 3 ir 4 dalyje nurodytų savo funkcijų tretiesiems asmenims neperduoda.

Depozitoriumas 5 dalyje nurodytas funkcijas tretiesiems asmenims gali perduoti tik tokiais atvejais:

| a) | užduotys nėra perduodamos siekiant nevykdyti šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

a)

užduotys nėra perduodamos siekiant nevykdyti šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų;

| b) | depozitoriumas gali įrodyti, kad užduotys perduotinos dėl objektyvios priežasties; |
| --- | --- |

b)

depozitoriumas gali įrodyti, kad užduotys perduotinos dėl objektyvios priežasties;

| c) | pasirinkdamas ir skirdamas trečiąjį asmenį, kuriam nori perduoti dalį savo užduočių, depozitoriumas veikė deramai profesionaliai, apdairiai ir stropiai, taip pat periodiškai peržiūrėdamas paskyrimą ir nuolat stebėdamas trečiąjį asmenį, kuriam perdavė dalį savo užduočių, ir tvarką, kurios šis trečiasis asmuo laikosi vykdydamas jam perduotas užduotis, depozitoriumas ir toliau veikia deramai profesionaliai, apdairiai ir stropiai. |
| --- | --- |

c)

pasirinkdamas ir skirdamas trečiąjį asmenį, kuriam nori perduoti dalį savo užduočių, depozitoriumas veikė deramai profesionaliai, apdairiai ir stropiai, taip pat periodiškai peržiūrėdamas paskyrimą ir nuolat stebėdamas trečiąjį asmenį, kuriam perdavė dalį savo užduočių, ir tvarką, kurios šis trečiasis asmuo laikosi vykdydamas jam perduotas užduotis, depozitoriumas ir toliau veikia deramai profesionaliai, apdairiai ir stropiai.

Depozitoriumas 5 dalyje nurodytas funkcijas gali perduoti tik tokiam trečiajam asmeniui, kuris vykdydamas jam perduotas užduotis visada:

| a) | turi struktūras ir kompetenciją, kurios yra tinkamos ir proporcingos jam pavesto KIPVPS arba KIPVPS vardu veikiančios valdymo įmonės turto pobūdžiui ir sudėtingumui; |
| --- | --- |

a)

turi struktūras ir kompetenciją, kurios yra tinkamos ir proporcingos jam pavesto KIPVPS arba KIPVPS vardu veikiančios valdymo įmonės turto pobūdžiui ir sudėtingumui;

| b) | kai perduodamos 5 dalies a punkte nurodytos saugojimo užduotys – laikosi veiksmingo rizikos ribojimo taisyklių, įskaitant reikalavimus dėl minimalaus kapitalo, ir yra prižiūrimas atitinkamoje jurisdikcijoje; |
| --- | --- |

b)

kai perduodamos 5 dalies a punkte nurodytos saugojimo užduotys – laikosi veiksmingo rizikos ribojimo taisyklių, įskaitant reikalavimus dėl minimalaus kapitalo, ir yra prižiūrimas atitinkamoje jurisdikcijoje;

| c) | kai perduodamos 5
  dalyje
  ▌nurodytos saugojimo užduotys – šiam trečiajam asmeniui taikomas periodiškas išorės auditas, siekiant užtikrinti, kad jis finansines priemones turi; |
| --- | --- |

c)

kai perduodamos 5
  dalyje
  ▌nurodytos saugojimo užduotys – šiam trečiajam asmeniui taikomas periodiškas išorės auditas, siekiant užtikrinti, kad jis finansines priemones turi;

| d) | atskiria depozitoriumo klientų turtą nuo nuosavo ir depozitoriumo turto tokiu būdu, kad būtų galima bet kuriuo metu aiškiai nustatyti, jog šis turtas priklauso atitinkamo depozitoriumo klientams; |
| --- | --- |

d)

atskiria depozitoriumo klientų turtą nuo nuosavo ir depozitoriumo turto tokiu būdu, kad būtų galima bet kuriuo metu aiškiai nustatyti, jog šis turtas priklauso atitinkamo depozitoriumo klientams;

| e) | remdamasis EVPRI gairėmis imasi tinkamų priemonių, kad
  trečiojo asmens nemokumo atveju trečiojo asmens saugomo KIPVPS turto nebūtų leidžiama paskirstyti arba realizuoti to trečiojo asmens kreditorių naudai; |
| --- | --- |

e)

remdamasis EVPRI gairėmis imasi tinkamų priemonių, kad
  trečiojo asmens nemokumo atveju trečiojo asmens saugomo KIPVPS turto nebūtų leidžiama paskirstyti arba realizuoti to trečiojo asmens kreditorių naudai;

| f) | laikosi šio straipsnio 5 dalyje ir 25 straipsnyje nustatytų bendrų prievolių ir draudimų. |
| --- | --- |

f)

laikosi šio straipsnio 5 dalyje ir 25 straipsnyje nustatytų bendrų prievolių ir draudimų.

Taikant e punktą EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 16 straipsnį priims kompetentingoms institucijoms skirtas gaires dėl tinkamų priemonių, kurių reikėtų imtis trečiojo asmens nemokumo atveju.

Nepaisant trečios pastraipos b punkto, kai pagal trečiosios šalies teisę reikalaujama, kad tam tikras finansines priemones saugotų vietos subjektas, o vietos subjektų, atitinkančių
  trečios pastraipos a – f punktuose
  nurodytus saugojimo delegavimo reikalavimus, nėra, depozitoriumas gali perduoti savo funkcijas tokiam vietos subjektui tik trečiosios šalies teisės reikalaujamu mastu tik tol, kol nėra vietos subjektų, atitinkančių saugojimo delegavimo reikalavimus, ir tik tokiais atvejais:

| i) | prieš investuojant susijusio KIPVPS investuotojai yra tinkamai informuojami apie tai, kad toks funkcijų perdavimas būtinas dėl trečiosios šalies teisės nustatytų teisinių suvaržymų, apie aplinkybes, pateisinančias funkcijų perdavimą
  ir su tokiu perdavimu susijusią riziką
  ; |
| --- | --- |

i)

prieš investuojant susijusio KIPVPS investuotojai yra tinkamai informuojami apie tai, kad toks funkcijų perdavimas būtinas dėl trečiosios šalies teisės nustatytų teisinių suvaržymų, apie aplinkybes, pateisinančias funkcijų perdavimą
  ir su tokiu perdavimu susijusią riziką
  ;

| ii) | KIPVPS arba KIPVPS vardu veikianti valdymo įmonė yra nurodžiusi depozitoriumui perduoti tokių finansinių priemonių saugojimą tokiam vietos subjektui. |
| --- | --- |

ii)

KIPVPS arba KIPVPS vardu veikianti valdymo įmonė yra nurodžiusi depozitoriumui perduoti tokių finansinių priemonių saugojimą tokiam vietos subjektui.

Trečiasis asmuo savo ruožtu gali perduoti tas funkcijas, jei tenkinami tie patys reikalavimai. Tokiu atveju atitinkamiems subjektams mutatis mutandis taikoma 24 straipsnio 2 dalis.

Taikant šią dalį vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų teikiamos paslaugos kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/26/EB arba panašios trečiųjų šalių vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų teikiamos paslaugos nelaikomos saugumo funkcijų delegavimu.“

| 4) | 23 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2
  ir 3 dalys pakeičiamos
  taip:
  „2.   Depozitoriumas yra:






  a) | kredito įstaiga, kuriai suteiktas veiklos leidimas pagal direktyvą 2006/48/EB; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

23 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2
  ir 3 dalys pakeičiamos
  taip:

„2.   Depozitoriumas yra:

a)

kredito įstaiga, kuriai suteiktas veiklos leidimas pagal direktyvą 2006/48/EB;

| b) | investicinė įmonė, kuriai taikomi kapitalo pakankamumo reikalavimai pagal Direktyvos 2006/49/EB 20 straipsnio ▌, įskaitant nuostatą dėl kapitalo poreikio veiklos rizikai padengti, kuriai suteiktas veiklos leidimas pagal Direktyvą 2004/39/EB ir kuri taip pat teikia pagalbines paslaugas, t. y. saugo ir administruoja finansines priemones klientų sąskaita pagal Direktyvos 2004/39/EB I priedo B skirsnio 1 punktą; tokios investicinės įmonės bet kuriuo atveju turi nuosavų lėšų, kurių suma ne mažesnė nei Direktyvos 2006/49/EB 9 straipsnyje nurodyta pradinio kapitalo suma. |
| --- | --- |

b)

investicinė įmonė, kuriai taikomi kapitalo pakankamumo reikalavimai pagal Direktyvos 2006/49/EB 20 straipsnio ▌, įskaitant nuostatą dėl kapitalo poreikio veiklos rizikai padengti, kuriai suteiktas veiklos leidimas pagal Direktyvą 2004/39/EB ir kuri taip pat teikia pagalbines paslaugas, t. y. saugo ir administruoja finansines priemones klientų sąskaita pagal Direktyvos 2004/39/EB I priedo B skirsnio 1 punktą; tokios investicinės įmonės bet kuriuo atveju turi nuosavų lėšų, kurių suma ne mažesnė nei Direktyvos 2006/49/EB 9 straipsnyje nurodyta pradinio kapitalo suma.

| ba) | nacionaliniai centriniai bankai ir bet kurios kitos kategorijos institucijos, kurioms taikomos rizikos ribojimo taisyklės ir nuolatinė priežiūra, jei šios institucijos tenkina tokius pačius kapitalo ir rizikos ribojimo bei organizacinius reikalavimus, kaip ir subjektai, nurodomi a ir b punktuose. |
| --- | --- |

ba)

nacionaliniai centriniai bankai ir bet kurios kitos kategorijos institucijos, kurioms taikomos rizikos ribojimo taisyklės ir nuolatinė priežiūra, jei šios institucijos tenkina tokius pačius kapitalo ir rizikos ribojimo bei organizacinius reikalavimus, kaip ir subjektai, nurodomi a ir b punktuose.

Investicinės bendrovės arba valdymo įmonės, veikiančios valdomų KIPVPS vardu, kurios iki [data: galutinis perkėlimo į nacionalinę teisę terminas, nustatytas 2 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje] depozitoriumu paskyrė šios dalies reikalavimų neatitinkančią įstaigą, iki [data: 1 metai nuo 2 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatyto galutinio termino] paskiria depozitoriumą, atitinkantį šiuos reikalavimus.

3.
     
  Valstybės narės nustato, kurios iš 2 dalies ba papunktyje nurodytų įstaigų tinka būti depozitoriumais.“

| b) | ▌4, 5 ir 6 dalys išbraukiamos. |
| --- | --- |

b)

▌4, 5 ir 6 dalys išbraukiamos.

| 5) | 24 straipsnis pakeičiamas taip:
  „24 straipsnis
  1.   Valstybės narės užtikrina, kad depozitoriumas būtų atsakingas KIPVPS ir KIPVPS investicinių vienetų savininkams už nuostolius, atsiradusius dėl depozitoriumo arba trečiojo asmens, kuriam pagal 22 straipsnio 5
  dalį
  ▌buvo perduota finansinių priemonių saugojimo funkcija, kaltės.
  Jei saugoma finansinė priemonė prarandama, valstybės narės užtikrina, kad depozitoriumas KIPVPS arba KIPVPS vardu veikiančiai valdymo įmonei nedelsdamas grąžintų identiškos rūšies finansinę priemonę arba atitinkamą sumą. Depozitoriumas nėra atsakingas, jei gali įrodyti, kad nuostoliai kilo dėl išorės įvykio, kurio jis negalėjo pagrįstai kontroliuoti ir kurio pasekmių nebūtų buvę galima išvengti nepaisant visų tam pagrįstai dėtų pastangų.
  Valstybės narės užtikrina, kad depozitoriumas taip pat būtų atsakingas KIPVPS ir KIPVPS investuotojams už visus kitus nuostolius, kuriuos šie patiria dėl to, kad depozitoriumas aplaidžiai ar sąmoningai netinkamai vykdo įsipareigojimus pagal šią direktyvą.
  2.   22 straipsnio 7 dalyje nurodytas funkcijų perdavimas depozitoriumo atsakomybei poveikio neturi.
  3.   1 dalyje nurodyta depozitoriumo atsakomybė negali būti panaikinta arba apribota susitarimu.
  4.   Visi 3 dalies nuostatoms prieštaraujantys susitarimai laikomi negaliojančiais.
  5.   KIPVPS investicinių vienetų savininkai gali pareikalauti depozitoriumo atsakomybės tiesiogiai arba netiesiogiai per valdymo įmonę.


  5a.
     
  Jokia šio straipsnio nuostata netrukdo depozitoriumui imtis veiksmų, kurių reikia siekiant laikytis 1 dalyje nurodytų įsipareigojimų, jei užtikrinama, kad tokie veiksmai neriboja ir nemažina šių įsipareigojimų ir kad dėl jų nebus vėluojama juos įgyvendinti.“; |
| --- | --- |

5)

24 straipsnis pakeičiamas taip:

„24 straipsnis

1.   Valstybės narės užtikrina, kad depozitoriumas būtų atsakingas KIPVPS ir KIPVPS investicinių vienetų savininkams už nuostolius, atsiradusius dėl depozitoriumo arba trečiojo asmens, kuriam pagal 22 straipsnio 5
  dalį
  ▌buvo perduota finansinių priemonių saugojimo funkcija, kaltės.

Jei saugoma finansinė priemonė prarandama, valstybės narės užtikrina, kad depozitoriumas KIPVPS arba KIPVPS vardu veikiančiai valdymo įmonei nedelsdamas grąžintų identiškos rūšies finansinę priemonę arba atitinkamą sumą. Depozitoriumas nėra atsakingas, jei gali įrodyti, kad nuostoliai kilo dėl išorės įvykio, kurio jis negalėjo pagrįstai kontroliuoti ir kurio pasekmių nebūtų buvę galima išvengti nepaisant visų tam pagrįstai dėtų pastangų.

Valstybės narės užtikrina, kad depozitoriumas taip pat būtų atsakingas KIPVPS ir KIPVPS investuotojams už visus kitus nuostolius, kuriuos šie patiria dėl to, kad depozitoriumas aplaidžiai ar sąmoningai netinkamai vykdo įsipareigojimus pagal šią direktyvą.

2.   22 straipsnio 7 dalyje nurodytas funkcijų perdavimas depozitoriumo atsakomybei poveikio neturi.

3.   1 dalyje nurodyta depozitoriumo atsakomybė negali būti panaikinta arba apribota susitarimu.

4.   Visi 3 dalies nuostatoms prieštaraujantys susitarimai laikomi negaliojančiais.

5.   KIPVPS investicinių vienetų savininkai gali pareikalauti depozitoriumo atsakomybės tiesiogiai arba netiesiogiai per valdymo įmonę.

5a.
     
  Jokia šio straipsnio nuostata netrukdo depozitoriumui imtis veiksmų, kurių reikia siekiant laikytis 1 dalyje nurodytų įsipareigojimų, jei užtikrinama, kad tokie veiksmai neriboja ir nemažina šių įsipareigojimų ir kad dėl jų nebus vėluojama juos įgyvendinti.“;

| 6) | 25 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Vykdydami atitinkamas savo funkcijas, valdymo įmonė ir depozitoriumas veikia sąžiningai, nešališkai, profesionaliai, nepriklausomai bei KIPVPS ir KIPVPS investuotojų interesais.


  Nei
  depozitoriumas
  , nei joks jo funkcijų perėmėjas
  nevykdo su KIPVPS arba KIPVPS vardu veikiančia valdymo įmone susijusios veiklos, kuri gali sukelti KIPVPS, KIPVPS investuotojų, valdymo įmonės ir jo paties interesų konfliktą, nebent depozitoriumas
  yra užtikrinęs, kad jo potencialiai prieštaringų užduočių vykdymas būtų
  funkciškai ir hierarchiškai
  atskirtas
  , o potencialūs interesų konfliktai yra tinkamai nustatomi, valdomi, stebimi ir atskleidžiami KIPVPS investuotojams.“ |
| --- | --- |

6)

25 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Vykdydami atitinkamas savo funkcijas, valdymo įmonė ir depozitoriumas veikia sąžiningai, nešališkai, profesionaliai, nepriklausomai bei KIPVPS ir KIPVPS investuotojų interesais.

Nei
  depozitoriumas
  , nei joks jo funkcijų perėmėjas
  nevykdo su KIPVPS arba KIPVPS vardu veikiančia valdymo įmone susijusios veiklos, kuri gali sukelti KIPVPS, KIPVPS investuotojų, valdymo įmonės ir jo paties interesų konfliktą, nebent depozitoriumas
  yra užtikrinęs, kad jo potencialiai prieštaringų užduočių vykdymas būtų
  funkciškai ir hierarchiškai
  atskirtas
  , o potencialūs interesų konfliktai yra tinkamai nustatomi, valdomi, stebimi ir atskleidžiami KIPVPS investuotojams.“

| 7) | 26 straipsnis pakeičiamas taip:
  „26 straipsnis
  1.   Teisės aktuose ar bendrojo investicinio fondo taisyklėse pateikiamos valdymo įmonės ir depozitoriumo pakeitimo sąlygos ir taisyklės, kuriomis būtų užtikrinta investicinių vienetų savininkų apsauga tokio pakeitimo atveju.
  2.   Teisės aktais ar investicinės bendrovės steigimo dokumentais nustatomos valdymo įmonės ir depozitoriumo pakeitimo sąlygos ir taisyklės, kuriomis būtų užtikrinta investicinių vienetų savininkų apsauga tokio pakeitimo atveju.“ |
| --- | --- |

7)

26 straipsnis pakeičiamas taip:

„26 straipsnis

1.   Teisės aktuose ar bendrojo investicinio fondo taisyklėse pateikiamos valdymo įmonės ir depozitoriumo pakeitimo sąlygos ir taisyklės, kuriomis būtų užtikrinta investicinių vienetų savininkų apsauga tokio pakeitimo atveju.

2.   Teisės aktais ar investicinės bendrovės steigimo dokumentais nustatomos valdymo įmonės ir depozitoriumo pakeitimo sąlygos ir taisyklės, kuriomis būtų užtikrinta investicinių vienetų savininkų apsauga tokio pakeitimo atveju.“

| 8) | Įtraukiami
  šie
  straipsniai:
  „26a straipsnis
  Depozitoriumas paprašytas pateikia savo kompetentingoms institucijoms ▌ visą informaciją, kurią jis gavo vykdydamas savo pareigas ir kurios gali prireikti
  KIPVPS
  kompetentingoms institucijoms
  arba KIPVPS valdymo įmonei
  .
  Jeigu KIPVPS arba valdymo įmonės kompetentingos institucijos skiriasi nuo depozitoriumo kompetentingų institucijų, depozitoriumo kompetentingos institucijos nedelsdamos pasidalija gauta informacija su KIPVPS ir valdymo įmonės kompetentingomis institucijomis.


  26b straipsnis
  1.   Komisijai pagal 112 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl:






  a) | su šia direktyva susijusių
  duomenų, kuriuos, kaip nurodyta 22 straipsnio 2 dalyje, reikia įtraukti į rašytinę sutartį; |
| --- | --- | --- |

8)

Įtraukiami
  šie
  straipsniai:

„26a straipsnis

Depozitoriumas paprašytas pateikia savo kompetentingoms institucijoms ▌ visą informaciją, kurią jis gavo vykdydamas savo pareigas ir kurios gali prireikti
  KIPVPS
  kompetentingoms institucijoms
  arba KIPVPS valdymo įmonei
  .
  Jeigu KIPVPS arba valdymo įmonės kompetentingos institucijos skiriasi nuo depozitoriumo kompetentingų institucijų, depozitoriumo kompetentingos institucijos nedelsdamos pasidalija gauta informacija su KIPVPS ir valdymo įmonės kompetentingomis institucijomis.

26b straipsnis

1.   Komisijai pagal 112 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl:

a)

su šia direktyva susijusių
  duomenų, kuriuos, kaip nurodyta 22 straipsnio 2 dalyje, reikia įtraukti į rašytinę sutartį;

| b) | sąlygų, taikomų depozitoriumų funkcijų pagal 22 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis vykdymui, įskaitant:






  i) | depozitoriumo pagal 22 straipsnio 5 dalies a punktą atliekamų saugojimo užduočių sričiai priskirtų finansinių priemonių rūšis; |
| --- | --- | --- |

b)

sąlygų, taikomų depozitoriumų funkcijų pagal 22 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis vykdymui, įskaitant:

i)

depozitoriumo pagal 22 straipsnio 5 dalies a punktą atliekamų saugojimo užduočių sričiai priskirtų finansinių priemonių rūšis;

| ii) | sąlygas, kuriomis depozitoriumas gali atlikti savo saugojimo pareigas finansinių priemonių, registruotų centriniame vertybinių popierių depozitoriume, atžvilgiu; |
| --- | --- |

ii)

sąlygas, kuriomis depozitoriumas gali atlikti savo saugojimo pareigas finansinių priemonių, registruotų centriniame vertybinių popierių depozitoriume, atžvilgiu;

| iii) | sąlygas, kuriomis depozitoriumas pagal 22 straipsnio 5 dalies b punktą saugo vardine forma išleistas ir emitento ar registro įregistruotas finansines priemones; |
| --- | --- |

iii)

sąlygas, kuriomis depozitoriumas pagal 22 straipsnio 5 dalies b punktą saugo vardine forma išleistas ir emitento ar registro įregistruotas finansines priemones;

| c) | depozitoriumų išsamaus patikrinimo įsipareigojimų pagal 22 straipsnio 7 dalies antros pastraipos c punktą; |
| --- | --- |

c)

depozitoriumų išsamaus patikrinimo įsipareigojimų pagal 22 straipsnio 7 dalies antros pastraipos c punktą;

| d) | atskyrimo įsipareigojimo pagal 22 straipsnio 7 dalies trečios pastraipos d punktą; |
| --- | --- |

d)

atskyrimo įsipareigojimo pagal 22 straipsnio 7 dalies trečios pastraipos d punktą;

| e) | sąlygų ir aplinkybių, kuriomis saugomos finansinės priemonės laikomos prarastomis taikant 24 straipsnį; |
| --- | --- |

e)

sąlygų ir aplinkybių, kuriomis saugomos finansinės priemonės laikomos prarastomis taikant 24 straipsnį;

| f) | 24 straipsnio 1 dalies 1 pastraipoje nurodytų išorės įvykių, kurių negalima pagrįstai kontroliuoti ir kurių pasekmių nebūtų buvę galima išvengti nepaisant visų tam pagrįstai dėtų pastangų, samprata. |
| --- | --- |

f)

24 straipsnio 1 dalies 1 pastraipoje nurodytų išorės įvykių, kurių negalima pagrįstai kontroliuoti ir kurių pasekmių nebūtų buvę galima išvengti nepaisant visų tam pagrįstai dėtų pastangų, samprata.

| fa
  ) | nepriklausomumo reikalavimo įvykdymo sąlygų.“; |
| --- | --- |

fa
  )

nepriklausomumo reikalavimo įvykdymo sąlygų.“;

| 9) | 30 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „13, 14, 14a ir 14b straipsniai mutatis mutandis taikomi investicinėms bendrovėms, kurios nėra paskyrusios valdymo įmonės, turinčios pagal šią direktyvą išduotą veiklos leidimą.“ |
| --- | --- |

9)

30 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:

„13, 14, 14a ir 14b straipsniai mutatis mutandis taikomi investicinėms bendrovėms, kurios nėra paskyrusios valdymo įmonės, turinčios pagal šią direktyvą išduotą veiklos leidimą.“

| 10) | V skyriaus 3 skirsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

10)

V skyriaus 3 skirsnis išbraukiamas.

| 11) | 69 straipsnio 3 dalis papildoma
  šia
  pastraipa:
  „Metinė ataskaita taip pat apima:






  a) | visą finansiniais metais gauto atlyginimo sumą, padalytą į fiksuotąjį ir kintamąjį atlyginimą, išmokėtą valdymo įmonės ir investicinės bendrovės savo darbuotojams, naudos gavėjų skaičių ir atitinkamais atvejais KIPVPS išmokėtą valdytojo pelno dalį; |
| --- | --- | --- |

11)

69 straipsnio 3 dalis papildoma
  šia
  pastraipa:

„Metinė ataskaita taip pat apima:

a)

visą finansiniais metais gauto atlyginimo sumą, padalytą į fiksuotąjį ir kintamąjį atlyginimą, išmokėtą valdymo įmonės ir investicinės bendrovės savo darbuotojams, naudos gavėjų skaičių ir atitinkamais atvejais KIPVPS išmokėtą valdytojo pelno dalį;

| b) | bendrąją atlyginimo sumą, paskirstytą,
  kaip nurodyta 14a straipsnio 3 dalyje, pagal finansinės grupės,
  valdymo įmonės ir atitinkamais atvejais investicinės bendrovės
  darbuotojų
  , kurių veiksmai daro esminį poveikį KIPVPS rizikos pobūdžiui,
  kategorijas
  .“ |
| --- | --- |

b)

bendrąją atlyginimo sumą, paskirstytą,
  kaip nurodyta 14a straipsnio 3 dalyje, pagal finansinės grupės,
  valdymo įmonės ir atitinkamais atvejais investicinės bendrovės
  darbuotojų
  , kurių veiksmai daro esminį poveikį KIPVPS rizikos pobūdžiui,
  kategorijas
  .“

| 11a) | 78 straipsnio 3 dalies a punktas pakeičiamas taip:










  „a) | KIPVPS ir kompetentingos institucijos tapatybė;“ |
| --- | --- | --- |

11a)

78 straipsnio 3 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

KIPVPS ir kompetentingos institucijos tapatybė;“

| 12) | 98 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalies d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | teisę reikalauti pateikti KIPVPS, valdymo įmonių, investicinių bendrovių arba depozitoriumų turimas telefono skambučių ir duomenų srauto išklotines, kaip apibrėžta 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (*) straipsnio 2 dalies b punkte, kai esama rimtų įtarimų, jog tokios išklotinės, susijusios su patikrinimo dalyku, gali padėti įrodyti, kad KIPVPS, valdymo įmonės, investicinės bendrovės arba depozitoriumai nesilaiko savo įsipareigojimų pagal šią direktyvą; tačiau šios išklotinės neapima su jomis susijusių pranešimų turinio.“ |
| --- | --- | --- | --- |

12)

98 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalies d punktas pakeičiamas taip:

„d)

teisę reikalauti pateikti KIPVPS, valdymo įmonių, investicinių bendrovių arba depozitoriumų turimas telefono skambučių ir duomenų srauto išklotines, kaip apibrėžta 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (*) straipsnio 2 dalies b punkte, kai esama rimtų įtarimų, jog tokios išklotinės, susijusios su patikrinimo dalyku, gali padėti įrodyti, kad KIPVPS, valdymo įmonės, investicinės bendrovės arba depozitoriumai nesilaiko savo įsipareigojimų pagal šią direktyvą; tačiau šios išklotinės neapima su jomis susijusių pranešimų turinio.“

(*)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.“;"

| b) | Straipsnis papildomas 3 dalimi:
  „3.   Jeigu pagal nacionalines taisykles, prašant 2 dalies d punkte nurodytų telefono skambučių arba duomenų srauto išklotinių, reikalingas teisminės institucijos leidimas, teikiamas prašymas tokį leidimą išduoti. Prašymas išduoti tokį leidimą taip pat gali būti pateikiamas kaip atsargumo priemonė.“ |
| --- | --- |

b)

Straipsnis papildomas 3 dalimi:

„3.   Jeigu pagal nacionalines taisykles, prašant 2 dalies d punkte nurodytų telefono skambučių arba duomenų srauto išklotinių, reikalingas teisminės institucijos leidimas, teikiamas prašymas tokį leidimą išduoti. Prašymas išduoti tokį leidimą taip pat gali būti pateikiamas kaip atsargumo priemonė.“

| 13) | 99 straipsnis pakeičiamas taip:
  „99 straipsnis
  1.   
  Nedarant poveikio kompetentingų institucijų priežiūros įgaliojimams pagal 98 straipsnį ir valstybių narių teisės nustatyti ir taikyti baudžiamąsias sankcijas,
  valstybės narės
  nustato taisykles dėl
  administracinių
  nuobaudų
  ir
  kitų
  priemonių, kai nesilaikoma įgyvendinant šią direktyvą priimtų nacionalinių nuostatų, ir užtikrina, kad tos priemonės būtų taikomos. Sankcijos ir priemonės turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasios.
  2.   Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai nesilaikoma KIPVPS, valdymo įmonėms, investicinėms bendrovėms ar depozitoriumams nustatytų įpareigojimų, sankcijas arba priemones būtų galima taikyti valdymo organo nariams ir visiems kitiems pagal nacionalinę teisę už įsipareigojimų nesilaikymą atsakingiems asmenims.
  3.   Kompetentingoms institucijoms suteikiami visi tyrimo įgaliojimai, būtini jų funkcijoms vykdyti. Naudodamosi savo įgaliojimais, kompetentingos institucijos glaudžiai bendradarbiauja siekdamos užtikrinti, kad sankcijomis ar priemonėmis būtų pasiekti norimi rezultatai ir kad suderintų savo veiksmus spręsdamos tarpvalstybinius klausimus.“ |
| --- | --- |

13)

99 straipsnis pakeičiamas taip:

„99 straipsnis

1.   
  Nedarant poveikio kompetentingų institucijų priežiūros įgaliojimams pagal 98 straipsnį ir valstybių narių teisės nustatyti ir taikyti baudžiamąsias sankcijas,
  valstybės narės
  nustato taisykles dėl
  administracinių
  nuobaudų
  ir
  kitų
  priemonių, kai nesilaikoma įgyvendinant šią direktyvą priimtų nacionalinių nuostatų, ir užtikrina, kad tos priemonės būtų taikomos. Sankcijos ir priemonės turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasios.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai nesilaikoma KIPVPS, valdymo įmonėms, investicinėms bendrovėms ar depozitoriumams nustatytų įpareigojimų, sankcijas arba priemones būtų galima taikyti valdymo organo nariams ir visiems kitiems pagal nacionalinę teisę už įsipareigojimų nesilaikymą atsakingiems asmenims.

3.   Kompetentingoms institucijoms suteikiami visi tyrimo įgaliojimai, būtini jų funkcijoms vykdyti. Naudodamosi savo įgaliojimais, kompetentingos institucijos glaudžiai bendradarbiauja siekdamos užtikrinti, kad sankcijomis ar priemonėmis būtų pasiekti norimi rezultatai ir kad suderintų savo veiksmus spręsdamos tarpvalstybinius klausimus.“

| 14) | Įterpiami
  šie
  straipsniai:
  „99a straipsnis
  1.   
  Valstybės narės užtikrina, kad jų įstatymuose ir kituose teisės aktuose būtų numatytos nuobaudos, jei
  :






  a) | KIPVPS veikla vykdoma be veiklos leidimo, taip pažeidžiant 5 straipsnį; |
| --- | --- | --- |

14)

Įterpiami
  šie
  straipsniai:

„99a straipsnis

1.   
  Valstybės narės užtikrina, kad jų įstatymuose ir kituose teisės aktuose būtų numatytos nuobaudos, jei
  :

a)

KIPVPS veikla vykdoma be veiklos leidimo, taip pažeidžiant 5 straipsnį;

| b) | valdymo įmonės veikla vykdoma be išankstinio veiklos leidimo, taip pažeidžiant 6 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

valdymo įmonės veikla vykdoma be išankstinio veiklos leidimo, taip pažeidžiant 6 straipsnį;

| c) | investicinės bendrovės veikla vykdoma be išankstinio veiklos leidimo, taip pažeidžiant 27 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

investicinės bendrovės veikla vykdoma be išankstinio veiklos leidimo, taip pažeidžiant 27 straipsnį;

| d) | pakankamas valdymo įmonės akcijų paketas tiesiogiai ar netiesiogiai įsigyjamas arba padidinamas tiek, kad turimų balsavimo teisių arba turimo kapitalo dalis pasiekia arba viršija 20, 30 ar 50 % arba tiek, kad ta valdymo įmonė tampa patronuojamąja įmone (toliau – siūlomas įsigijimas), raštu apie tai nepranešus tos valdymo įmonės, kurios pakankamą akcijų paketą siekiama įsigyti arba padidinti, kompetentingoms institucijoms, taip pažeidžiant 11 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

d)

pakankamas valdymo įmonės akcijų paketas tiesiogiai ar netiesiogiai įsigyjamas arba padidinamas tiek, kad turimų balsavimo teisių arba turimo kapitalo dalis pasiekia arba viršija 20, 30 ar 50 % arba tiek, kad ta valdymo įmonė tampa patronuojamąja įmone (toliau – siūlomas įsigijimas), raštu apie tai nepranešus tos valdymo įmonės, kurios pakankamą akcijų paketą siekiama įsigyti arba padidinti, kompetentingoms institucijoms, taip pažeidžiant 11 straipsnio 1 dalį;

| e) | pakankamas valdymo įmonės akcijų paketas tiesiogiai ar netiesiogiai perleidžiamas arba sumažinimas tiek, kad turimų balsavimo teisių arba turimo kapitalo dalis taptų mažesnė nei 20, 30 ar 50 %, arba tiek, kad ta valdymo įmonė nustotų buvusi patronuojamąja įmone, apie tai raštu nepranešus kompetentingoms institucijoms, taip pažeidžiant 11 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

e)

pakankamas valdymo įmonės akcijų paketas tiesiogiai ar netiesiogiai perleidžiamas arba sumažinimas tiek, kad turimų balsavimo teisių arba turimo kapitalo dalis taptų mažesnė nei 20, 30 ar 50 %, arba tiek, kad ta valdymo įmonė nustotų buvusi patronuojamąja įmone, apie tai raštu nepranešus kompetentingoms institucijoms, taip pažeidžiant 11 straipsnio 1 dalį;

| f) | valdymo įmonė veiklos leidimą gavo pateikusi klaidingą informaciją ar pasinaudojusi kitomis neteisėtomis priemonėmis, taip pažeisdama 7 straipsnio 5 dalies b punktą; |
| --- | --- |

f)

valdymo įmonė veiklos leidimą gavo pateikusi klaidingą informaciją ar pasinaudojusi kitomis neteisėtomis priemonėmis, taip pažeisdama 7 straipsnio 5 dalies b punktą;

| g) | investicinė bendrovė veiklos leidimą gavo pateikusi klaidingą informaciją ar pasinaudojusi kitomis neteisėtomis priemonėmis, taip pažeisdama 29 straipsnio 4 dalies b punktą; |
| --- | --- |

g)

investicinė bendrovė veiklos leidimą gavo pateikusi klaidingą informaciją ar pasinaudojusi kitomis neteisėtomis priemonėmis, taip pažeisdama 29 straipsnio 4 dalies b punktą;

| h) | valdymo įmonė, sužinojusi apie bet kokios savo akcijų dalies įsigijimą ar perleidimą, dėl kurio turimų akcijų dalis viršija arba tampa mažesnė už vieną iš Direktyvos 2004/39/EB 11 straipsnio 10 dalyje nurodytų ribų, apie tokį įsigijimą arba perleidimą neinformuoja kompetentingų institucijų, taip pažeisdama 11 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

h)

valdymo įmonė, sužinojusi apie bet kokios savo akcijų dalies įsigijimą ar perleidimą, dėl kurio turimų akcijų dalis viršija arba tampa mažesnė už vieną iš Direktyvos 2004/39/EB 11 straipsnio 10 dalyje nurodytų ribų, apie tokį įsigijimą arba perleidimą neinformuoja kompetentingų institucijų, taip pažeisdama 11 straipsnio 1 dalį;

| i) | valdymo įmonė bent kartą per metus nepateikia kompetentingai institucijai akcininkų ir narių, kuriems priklauso pakankamas akcijų paketas, vardų ir pavardžių ir nenurodo tokio paketo dydžio, taip pažeisdama 11 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

i)

valdymo įmonė bent kartą per metus nepateikia kompetentingai institucijai akcininkų ir narių, kuriems priklauso pakankamas akcijų paketas, vardų ir pavardžių ir nenurodo tokio paketo dydžio, taip pažeisdama 11 straipsnio 1 dalį;

| j) | valdymo įmonė nesilaiko procedūrų ir tvarkos, privalomų pagal nacionalines nuostatas, kuriomis įgyvendinamas 12 straipsnio 1 dalies a punktas; |
| --- | --- |

j)

valdymo įmonė nesilaiko procedūrų ir tvarkos, privalomų pagal nacionalines nuostatas, kuriomis įgyvendinamas 12 straipsnio 1 dalies a punktas;

| k) | valdymo įmonė nesilaiko struktūros ir organizacinių reikalavimų, privalomų pagal nacionalines nuostatas, kuriomis įgyvendinamas 12 straipsnio 1 dalies b punktas; |
| --- | --- |

k)

valdymo įmonė nesilaiko struktūros ir organizacinių reikalavimų, privalomų pagal nacionalines nuostatas, kuriomis įgyvendinamas 12 straipsnio 1 dalies b punktas;

| l) | investicinė bendrovė nesilaiko procedūrų ir tvarkos, privalomų pagal nacionalines nuostatas, kuriomis įgyvendinamas 31 straipsnis; |
| --- | --- |

l)

investicinė bendrovė nesilaiko procedūrų ir tvarkos, privalomų pagal nacionalines nuostatas, kuriomis įgyvendinamas 31 straipsnis;

| m) | valdymo įmonė arba investicinė bendrovė nesilaiko reikalavimų, susijusių su jų funkcijų perdavimu tretiesiems asmenims ir privalomų pagal nacionalines nuostatas, kuriomis įgyvendinami 13 ir 30 straipsniai; |
| --- | --- |

m)

valdymo įmonė arba investicinė bendrovė nesilaiko reikalavimų, susijusių su jų funkcijų perdavimu tretiesiems asmenims ir privalomų pagal nacionalines nuostatas, kuriomis įgyvendinami 13 ir 30 straipsniai;

| n) | valdymo įmonė arba investicinė bendrovė nesilaiko veiklos vykdymo taisyklių, privalomų pagal nacionalines nuostatas, kuriomis įgyvendinami 14 ir 30 straipsniai; |
| --- | --- |

n)

valdymo įmonė arba investicinė bendrovė nesilaiko veiklos vykdymo taisyklių, privalomų pagal nacionalines nuostatas, kuriomis įgyvendinami 14 ir 30 straipsniai;

| o) | depozitoriumas nevykdo savo užduočių, privalomų pagal nacionalines nuostatas, kuriomis įgyvendinamos 22 straipsnio 3–7 dalys; |
| --- | --- |

o)

depozitoriumas nevykdo savo užduočių, privalomų pagal nacionalines nuostatas, kuriomis įgyvendinamos 22 straipsnio 3–7 dalys;

| p) | investicinė bendrovė ir atskirų tos investicinės bendrovės valdomų bendrųjų investicinių fondų valdymo įmonė pakartotinai nesilaiko įsipareigojimų, susijusių su KIPVPS investicine politika ir nustatytų nacionalinėmis nuostatomis, kuriomis įgyvendinamas VII skyrius; |
| --- | --- |

p)

investicinė bendrovė ir atskirų tos investicinės bendrovės valdomų bendrųjų investicinių fondų valdymo įmonė pakartotinai nesilaiko įsipareigojimų, susijusių su KIPVPS investicine politika ir nustatytų nacionalinėmis nuostatomis, kuriomis įgyvendinamas VII skyrius;

| q) | valdymo įmonė arba investicinė bendrovė netaiko rizikos valdymo proceso ir proceso, leidžiančio tiksliai ir nepriklausomai nustatyti nebiržinių išvestinių finansinių priemonių vertę, kaip nustatyta nacionalinėmis nuostatomis, kuriomis įgyvendinama 51 straipsnio 1 dalis; |
| --- | --- |

q)

valdymo įmonė arba investicinė bendrovė netaiko rizikos valdymo proceso ir proceso, leidžiančio tiksliai ir nepriklausomai nustatyti nebiržinių išvestinių finansinių priemonių vertę, kaip nustatyta nacionalinėmis nuostatomis, kuriomis įgyvendinama 51 straipsnio 1 dalis;

| r) | investicinė bendrovė ir atskirų tos investicinės bendrovės valdomų bendrųjų investicinių fondų valdymo įmonė pakartotinai nesilaiko įsipareigojimų, susijusių su investuotojams teiktina informacija ir nustatytų nacionalinėmis nuostatomis, kuriomis įgyvendinami 68–82 straipsniai; |
| --- | --- |

r)

investicinė bendrovė ir atskirų tos investicinės bendrovės valdomų bendrųjų investicinių fondų valdymo įmonė pakartotinai nesilaiko įsipareigojimų, susijusių su investuotojams teiktina informacija ir nustatytų nacionalinėmis nuostatomis, kuriomis įgyvendinami 68–82 straipsniai;

| s) | valdymo įmonė arba investicinė bendrovė, kitoje valstybėje narėje nei KIPVPS buveinės valstybė narė platinanti savo valdomo KIPVPS investicinius vienetus, nesilaiko pranešimo reikalavimo, nustatyto 93 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

s)

valdymo įmonė arba investicinė bendrovė, kitoje valstybėje narėje nei KIPVPS buveinės valstybė narė platinanti savo valdomo KIPVPS investicinius vienetus, nesilaiko pranešimo reikalavimo, nustatyto 93 straipsnio 1 dalyje.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad visais 1 dalyje nurodytais atvejais būtų galima taikyti bent šias administracines sankcijas ir priemones:

| a) | viešą

  įspėjimą
  arba pranešimą, kuriame nurodomas fizinis arba juridinis asmuo ir pažeidimo pobūdis; |
| --- | --- |

a)

viešą

  įspėjimą
  arba pranešimą, kuriame nurodomas fizinis arba juridinis asmuo ir pažeidimo pobūdis;

| b) | įsakymą fiziniam arba juridiniam asmeniui nutraukti pažeidimą ir vengti pakartotinio pažeidimo; |
| --- | --- |

b)

įsakymą fiziniam arba juridiniam asmeniui nutraukti pažeidimą ir vengti pakartotinio pažeidimo;

| c) | valdymo įmonės arba KIPVPS atveju – tos valdymo įmonės arba to KIPVPS veiklos leidimo panaikinimą; |
| --- | --- |

c)

valdymo įmonės arba KIPVPS atveju – tos valdymo įmonės arba to KIPVPS veiklos leidimo panaikinimą;

| d) | laikiną

  arba nuolatinį

  draudimą bet kuriam valdymo įmonės arba investicinės bendrovės valdymo organo nariui ar bet kuriam kitam fiziniam asmeniui, kuris laikomas atsakingu, vykdyti pareigas šiose
  arba kitose
  įmonėse;. |
| --- | --- |

d)

laikiną

  arba nuolatinį

  draudimą bet kuriam valdymo įmonės arba investicinės bendrovės valdymo organo nariui ar bet kuriam kitam fiziniam asmeniui, kuris laikomas atsakingu, vykdyti pareigas šiose
  arba kitose
  įmonėse;.

| e) | juridiniam asmeniui –
  veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias

  administracines pinigines sankcijas ▌; |
| --- | --- |

e)

juridiniam asmeniui –
  veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias

  administracines pinigines sankcijas ▌;

| f) | fiziniam asmeniui –
  veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias

  administracines pinigines sankcijas ▌; |
| --- | --- |

f)

fiziniam asmeniui –
  veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias

  administracines pinigines sankcijas ▌;

| g) | administracines pinigines sankcijas, kurių suma būtų iki
  dešimties
  kartų didesnė nei dėl pažeidimo gauto pelno ar išvengtų nuostolių suma, jeigu tokią naudą ar nuostolius galima nustatyti. |
| --- | --- |

g)

administracines pinigines sankcijas, kurių suma būtų iki
  dešimties
  kartų didesnė nei dėl pažeidimo gauto pelno ar išvengtų nuostolių suma, jeigu tokią naudą ar nuostolius galima nustatyti.

99b straipsnis

Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos nepagrįstai nedelsdamos skelbtų apie visas sankcijas arba priemones, skirtas už perkeliant šią direktyvą į nacionalinę teisę priimtų nacionalinių nuostatų pažeidimą, nurodydamos informaciją apie pažeidimo rūšį ir pobūdį ir už jį atsakingų asmenų tapatybę, išskyrus atvejus, kai tai sukeltų didelį pavojų finansų rinkų stabilumui. Jei dėl skelbimo dalyvaujančiosioms šalims būtų padaryta neproporcingai didelė žala, kompetentingos institucijos informaciją apie taikytas priemones ir sankcijas skelbia anonimiškai.

99c straipsnis

1.   Valstybės narės užtikrina, kad nustatydamos administracinių sankcijų ar priemonių rūšį ir administracinių piniginių sankcijų dydį kompetentingos institucijos
  užtikrintų, jog sankcijos ir priemonės būtų veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios, ir
  atsižvelgtų į visas svarbias aplinkybes, tarp jų:

| a) | pažeidimo sunkumą ir trukmę; |
| --- | --- |

a)

pažeidimo sunkumą ir trukmę;

| b) | atsakingo fizinio ar juridinio asmens atsakomybės laipsnį; |
| --- | --- |

b)

atsakingo fizinio ar juridinio asmens atsakomybės laipsnį;

| c) | atsakingo fizinio ar juridinio asmens finansinį pajėgumą, kuris nustatomas pagal bendrą atsakingo juridinio asmens apyvartą arba atsakingo fizinio asmens metines pajamas; |
| --- | --- |

c)

atsakingo fizinio ar juridinio asmens finansinį pajėgumą, kuris nustatomas pagal bendrą atsakingo juridinio asmens apyvartą arba atsakingo fizinio asmens metines pajamas;

| d) | atsakingo fizinio ar juridinio asmens gauto pelno arba išvengtų nuostolių,
  žalos kitiems asmenims ir, atitinkamais atvejais, žalos rinkų veikimui arba visai ekonomikai,
  jei
  tai
  galima nustatyti, dydį; |
| --- | --- |

d)

atsakingo fizinio ar juridinio asmens gauto pelno arba išvengtų nuostolių,
  žalos kitiems asmenims ir, atitinkamais atvejais, žalos rinkų veikimui arba visai ekonomikai,
  jei
  tai
  galima nustatyti, dydį;

| e) | atsakingo fizinio ar juridinio asmens bendradarbiavimo su kompetentinga institucija lygį; |
| --- | --- |

e)

atsakingo fizinio ar juridinio asmens bendradarbiavimo su kompetentinga institucija lygį;

| f) | ankstesnius atsakingo fizinio ar juridinio asmens pažeidimus. |
| --- | --- |

f)

ankstesnius atsakingo fizinio ar juridinio asmens pažeidimus.

2.   EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 16 straipsnį kompetentingoms institucijoms parengia gaires dėl administracinių sankcijų ir priemonių rūšių ir administracinių piniginių sankcijų dydžio.

99d straipsnis

1.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos nustatytų veiksmingus mechanizmus, kuriais būtų skatinama pranešti kompetentingoms institucijoms apie šią direktyvą perkeliant į nacionalinę teisę priimtų nacionalinių nuostatų pažeidimus
  , taip pat kad kiekviena kompetentinga institucijų įdiegtų bent vieną saugaus ryšio kanalą, kuriuo naudodamiesi asmenys praneštų apie tokius pažeidimus
  .
  Valstybės narės užtikrina, kad naudojant tuos kanalus tokius pranešimus pateikiančių asmenų tapatybė būtų žinoma tik atitinkamai kompetentingai institucijai.

2.   Pagal 1 dalį taikomi bent šie mechanizmai:

| a) | specialios pranešimų apie pažeidimus gavimo ir tolesnių veiksmų procedūros; |
| --- | --- |

a)

specialios pranešimų apie pažeidimus gavimo ir tolesnių veiksmų procedūros;

| b) | investicinių bendrovių ir valdymo įmonių darbuotojų, kurie praneša apie įmonėje daromus pažeidimus, tinkama apsauga; |
| --- | --- |

b)

investicinių bendrovių ir valdymo įmonių darbuotojų, kurie praneša apie įmonėje daromus pažeidimus, tinkama apsauga;

| c) | asmens duomenų apsauga, taikoma tiek asmeniui, kuris praneša apie pažeidimus, tiek fiziniam asmeniui, kuris, kaip įtariama, atsakingas už pažeidimą, pagal 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (**) nustatytus principus. |
| --- | --- |

c)

asmens duomenų apsauga, taikoma tiek asmeniui, kuris praneša apie pažeidimus, tiek fiziniam asmeniui, kuris, kaip įtariama, atsakingas už pažeidimą, pagal 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (**) nustatytus principus.

2a.
     
  EVPRI įdiegia bent vieną saugaus ryšio kanalą, kuriuo naudojantis būtų pranešama apie šią direktyvą perkeliančių į nacionalinę teisę priimtų nacionalinių nuostatų pažeidimus. Valstybės narės užtikrina, kad naudojant tą kanalą tokį pranešimą pateikiančių asmenų tapatybė būtų žinoma tik EVPRI.

2b.
     
  Gera valia pagal 2a dalį EVPRI arba kompetentingai institucijai pateikiamas pranešimas apie šią direktyvą perkeliančių į nacionalinę teisę nacionalinių nuostatų pažeidimą nėra sutartimi arba įstatymais ar kitais teisės aktais nustatytų informacijos atskleidimo apribojimų pažeidimas ir pranešimą pateikiančiam asmeniui nesukelia jokios su tokiu pranešimu susijusios atsakomybės.

3.   Valstybės narės reikalauja, kad įstaigos įdiegtų tinkamas procedūras, pagal kurias jų darbuotojai įstaigos viduje specialiu kanalu galėtų pranešti apie pažeidimus.

99e straipsnis

1.   Valstybės narės kasmet pateikia EVPRI apibendrintą informaciją apie visas priemones arba sankcijas, taikytas pagal 99 straipsnį. EVPRI šią informaciją skelbia metinėje ataskaitoje.

2.   Jei kompetentinga institucija viešai paskelbia apie priemonę arba sankciją, ji taip pat apie jas praneša EVPRI. Jei paskelbta priemonė arba sankcija yra susijusi su valdymo įmone, EVPRI valdymo įmonių sąraše, skelbiamame pagal 6 straipsnio 1 dalį, pateikia nuorodą į paskelbtą priemonę arba sankciją.

3.   EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų projektus dėl informacijos teikimo procedūrų ir formų, kaip minėta šiame straipsnyje.

EVPRI tuos techninių įgyvendinimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip ...

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį patvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus.“;

▌

(**)  
  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.“;"

| 15) | Įterpiamas 104a straipsnis:
  „104a straipsnis
  1.   Valstybėje narėje tvarkant asmens duomenis pagal šią direktyvą valstybė narė taiko Direktyvą 95/46/EB.
  2.   EVPRI tvarkant asmens duomenis pagal šią direktyvą taikomas 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (***).

  (***)  
  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.“" |
| --- | --- |

15)

Įterpiamas 104a straipsnis:

„104a straipsnis

1.   Valstybėje narėje tvarkant asmens duomenis pagal šią direktyvą valstybė narė taiko Direktyvą 95/46/EB.

2.   EVPRI tvarkant asmens duomenis pagal šią direktyvą taikomas 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (***).

(***)  
  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.“"

| 16) | 112 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 12, 14, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 90, 95 ir 111 straipsniuose nurodytus deleguotuosius aktus ketverių metų laikotarpiui nuo 2011 m. sausio 4 d.
  Įgaliojimai priimti 50a straipsnyje nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami ketverių metų laikotarpiui nuo 2011 m. liepos 21 d.
  Įgaliojimai priimti 22 ir 24 straipsniuose nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami ketverių metų laikotarpiui nuo [...]. Komisija ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki ketverių metų laikotarpio pabaigos parengia ataskaitą dėl deleguotų įgaliojimų. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas ar Taryba jį atšaukia pagal 112a straipsnį.“ |
| --- | --- |

16)

112 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 12, 14, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 90, 95 ir 111 straipsniuose nurodytus deleguotuosius aktus ketverių metų laikotarpiui nuo 2011 m. sausio 4 d.

Įgaliojimai priimti 50a straipsnyje nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami ketverių metų laikotarpiui nuo 2011 m. liepos 21 d.

Įgaliojimai priimti 22 ir 24 straipsniuose nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami ketverių metų laikotarpiui nuo [...]. Komisija ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki ketverių metų laikotarpio pabaigos parengia ataskaitą dėl deleguotų įgaliojimų. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas ar Taryba jį atšaukia pagal 112a straipsnį.“

| 17) | 112a straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 12, 14,
  22, 24,
  26b, 43, 50a, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 ir 111 straipsniuose nurodytą įgaliojimų delegavimą.“ |
| --- | --- |

17)

112a straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 12, 14,
  22, 24,
  26b, 43, 50a, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 ir 111 straipsniuose nurodytą įgaliojimų delegavimą.“

| 18) | I priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nurodyta šios direktyvos priede. |
| --- | --- |

18)

I priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nurodyta šios direktyvos priede.

2 straipsnis

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip [...] priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Valstybės narės taiko įstatymus ir kitus teisės aktus, nurodytus 1 dalyje, nuo [...].

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

Jei dokumentų, kuriuos valstybės narės pateiks kartu su pranešimu apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones, nepakaks tam, kad būtų visapusiškai įvertinta tų nuostatų, kuriomis į nacionalinę teisę perkeliami tam tikros šios direktyvos nuostatos, atitiktis tam tikriems šios direktyvos straipsniams, Komisija, gavusi EVPRI prašymą pagal Reglamentą (ES) Nr. 1095/2010, arba savo pačios iniciatyva gali paprašyti valstybių narių pateikti išsamesnės informacijos apie šios direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę ir tų nuostatų įgyvendinimą.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 96, 2013 4 4, p. 18.

1

(2)  OL L 302, 2009 11 17, p. 32.

2

(3)  OL L 120, 2009 5 15, p. 22.

3

(4)  OL L 331, 2010 12 15, p. 84.

4

(5)  OL L 331, 2010 12 15, p. 12.

5

(6)  

  OL L 174, 2011 7 1, p. 1.

6

OL L 174, 2011 7 1, p. 1.

(7)  OL L 241, 2006 9 2, p. 26.

7

(8)  OL L 302, 2009 11 17, p. 1

8

(9)  OL L 166, 1998 6 11, p. 45.

9

(10)  OL L 84, 1997 3 26, p. 22.

10

(11)  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

11

PRIEDAS

I priedo 2 punkto A lentelė pakeičiama taip:

| „2. | Informacija apie depozitoriumą: |
| --- | --- |

„2.

Informacija apie depozitoriumą:

| 2.1. | KIPVPS depozitoriumo tapatybė ir jo pareigų aprašas; |
| --- | --- |

2.1.

KIPVPS depozitoriumo tapatybė ir jo pareigų aprašas;

| 2.2. | visų depozitoriumo perduotų saugojimo funkcijų aprašas ▌ ir visi interesų konfliktai, kurie gali kilti dėl tokio funkcijų perdavimo. |
| --- | --- |

2.2.

visų depozitoriumo perduotų saugojimo funkcijų aprašas ▌ ir visi interesų konfliktai, kurie gali kilti dėl tokio funkcijų perdavimo.

Paprašytas depozitoriumas pateikia informaciją apie visus subjektus, dalyvaujančius saugant fondo turtą, ir apie galimus interesų konfliktus.“

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/300 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/300

---

P7_TA(2013)0310

Šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcionuose terminai ***I

2013 m. liepos 3 d. priimtas Europos Parlamento pakeitimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, siekiant paaiškinti nuostatas dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcionuose terminų (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 075/43)

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnis

Direktyva 2003/87/EB

10 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos paskutinis sakinys

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Prireikus
  Komisija, siekdama užtikrinti tinkamą rinkos veikimą,
  pritaiko kiekvieno
  laikotarpio tvarkaraštį. | Jei iš vertinimo matyti, kad atskiruose pramonės sektoriuose neturėtų atsirasti joks reikšmingas poveikis sektoriams ar subsektoriams, kuriems kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika,
  Komisija, siekdama užtikrinti tinkamą rinkos veikimą,
  išimtinėmis aplinkybėmis gali pritaikyti
  laikotarpio
  , nurodyto 13 straipsnio 1 dalyje ir prasidedančio 2013 m. sausio 1 d.,
  tvarkaraštį.
  Komisija atlieka ne daugiau kaip vieną tokį pritaikymą daugiausiai 900 mln. leidimų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Prireikus
  Komisija, siekdama užtikrinti tinkamą rinkos veikimą,
  pritaiko kiekvieno
  laikotarpio tvarkaraštį.

Jei iš vertinimo matyti, kad atskiruose pramonės sektoriuose neturėtų atsirasti joks reikšmingas poveikis sektoriams ar subsektoriams, kuriems kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika,
  Komisija, siekdama užtikrinti tinkamą rinkos veikimą,
  išimtinėmis aplinkybėmis gali pritaikyti
  laikotarpio
  , nurodyto 13 straipsnio 1 dalyje ir prasidedančio 2013 m. sausio 1 d.,
  tvarkaraštį.
  Komisija atlieka ne daugiau kaip vieną tokį pritaikymą daugiausiai 900 mln. leidimų.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0046/2013).

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/300 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/300

---

P7_TA(2013)0311

Didelės tarpvalstybinės grėsmės sveikatai ***I

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 075/44)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0866), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0866),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 168 straipsnio 4 dalies c punktą ir 168 straipsnio 5 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0488/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 168 straipsnio 4 dalies c punktą ir 168 straipsnio 5 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0488/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 28 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 28 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A7-0337/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A7-0337/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 160.

---

P7_TC1-COD(2011)0421

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. liepos 3 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2119/98/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą Nr. 1082/2013/ES.)

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/301 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/301

---

P7_TA(2013)0312

Tvirtesnio bendradarbiavimo finansinių sandorių mokesčio srityje įgyvendinimas *

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas finansinių sandorių mokesčio srityje (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2016/C 075/45)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2013)0071), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2013)0071),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0049/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0049/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0230/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0230/2013),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją išsamiame poveikio vertinime bei sąnaudų ir naudos analizėje įrodyti, kad tvirtesniu bendradarbiavimu nebus pažeidžiamos nedalyvaujančių valstybių narių kompetencija, teisės ir pareigos; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją išsamiame poveikio vertinime bei sąnaudų ir naudos analizėje įrodyti, kad tvirtesniu bendradarbiavimu nebus pažeidžiamos nedalyvaujančių valstybių narių kompetencija, teisės ir pareigos;

| 3. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 4. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 5. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

5.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | 2011 m . Komisija atsižvelgė į vykstančias visų lygių diskusijas dėl papildomo finansų sektoriaus apmokestinimo. Šias diskusijas lėmė noras užtikrinti, kad finansų sektorius deramai ir iš esmės prisidėtų prie krizės padarinių šalinimo išlaidų padengimo ir kad ateityje šio sektoriaus apmokestinimas būtų teisingas kitų sektorių atžvilgiu, sukurti kliūtis pernelyg rizikingai finansų įstaigų veiklai, papildyti reguliavimo priemones, kuriomis siekiama ateityje išvengti krizių, ir gauti papildomų pajamų bendriesiems biudžetams arba specialioms politikos priemonėms finansuoti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

2011 m . Komisija atsižvelgė į vykstančias visų lygių diskusijas dėl papildomo finansų sektoriaus apmokestinimo. Šias diskusijas lėmė noras užtikrinti, kad finansų sektorius deramai ir iš esmės prisidėtų prie krizės padarinių šalinimo išlaidų padengimo ir kad ateityje šio sektoriaus apmokestinimas būtų teisingas kitų sektorių atžvilgiu, sukurti kliūtis pernelyg rizikingai finansų įstaigų veiklai, papildyti reguliavimo priemones, kuriomis siekiama ateityje išvengti krizių, ir gauti papildomų pajamų bendriesiems biudžetams arba specialioms politikos priemonėms finansuoti;

| (1) | 2011 m . Komisija atsižvelgė į vykstančias visų lygių diskusijas dėl papildomo finansų sektoriaus apmokestinimo. Šias diskusijas lėmė noras užtikrinti, kad finansų sektorius deramai ir iš esmės prisidėtų prie krizės padarinių šalinimo išlaidų padengimo ir kad ateityje šio sektoriaus apmokestinimas būtų teisingas kitų sektorių atžvilgiu, sukurti kliūtis pernelyg rizikingai finansų įstaigų veiklai, papildyti reguliavimo priemones, kuriomis siekiama ateityje išvengti krizių
  ir mažinti spekuliacijas
  ir gauti papildomų pajamų bendriesiems biudžetams
  , kurios, inter alia, padėtų vykdyti fiskalinį konsolidavimą
  arba
  būtų skirtos
  specialioms politikos priemonėms finansuoti
  siekiant augimo, švietimo ir užimtumo tvarumo ir skatinimo, ypatingą dėmesį kreipiant jaunimo užimtumui
  ;
  Taigi finansinių sandorių mokesčio (FSM) nustatymas rodo teigiamą pasiskirstymą ir pajėgumą valdyti tinkamai papildant dabartines reguliavimo reformų iniciatyvas; |
| --- | --- |

(1)

2011 m . Komisija atsižvelgė į vykstančias visų lygių diskusijas dėl papildomo finansų sektoriaus apmokestinimo. Šias diskusijas lėmė noras užtikrinti, kad finansų sektorius deramai ir iš esmės prisidėtų prie krizės padarinių šalinimo išlaidų padengimo ir kad ateityje šio sektoriaus apmokestinimas būtų teisingas kitų sektorių atžvilgiu, sukurti kliūtis pernelyg rizikingai finansų įstaigų veiklai, papildyti reguliavimo priemones, kuriomis siekiama ateityje išvengti krizių
  ir mažinti spekuliacijas
  ir gauti papildomų pajamų bendriesiems biudžetams
  , kurios, inter alia, padėtų vykdyti fiskalinį konsolidavimą
  arba
  būtų skirtos
  specialioms politikos priemonėms finansuoti
  siekiant augimo, švietimo ir užimtumo tvarumo ir skatinimo, ypatingą dėmesį kreipiant jaunimo užimtumui
  ;
  Taigi finansinių sandorių mokesčio (FSM) nustatymas rodo teigiamą pasiskirstymą ir pajėgumą valdyti tinkamai papildant dabartines reguliavimo reformų iniciatyvas;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | pagal 2013 m. vasario 8 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos dalis iš FSM gaunamų pajamų turėtų būti skiriama Sąjungos biudžetui kaip tikri nuosavi ištekliai. Naudotis iš finansinių sandorių mokesčio gaunamomis pajamomis kaip Sąjungos nuosavais ištekliais pagal padidintą bendradarbiavimo procedūrą yra įmanoma tik tada, jei dalyvaujančių valstybių narių nacionalinis įnašas į Sąjungos biudžetą būtų sumažintas tokia pačia suma ir dalyvaujančios valstybės narės vengtų neproporcingų įnašų, palyginus su nedalyvaujančiomis valstybėmis narėmis
  .
  Kai tik FSM bus įgyvendintas Sąjungos lygmeniu, nuosavų išteklių, gaunamų iš finansinių sandorių mokesčio pajamų, suma visa arba iš dalies turėtų būti pridedama prie valstybių narių nacionalinių įnašų siekiant ES investicijoms skirti naujų finansavimo išteklių nesumažinant valstybių narių nacionalinių įnašų į Sąjungos biudžetą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

pagal 2013 m. vasario 8 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos dalis iš FSM gaunamų pajamų turėtų būti skiriama Sąjungos biudžetui kaip tikri nuosavi ištekliai. Naudotis iš finansinių sandorių mokesčio gaunamomis pajamomis kaip Sąjungos nuosavais ištekliais pagal padidintą bendradarbiavimo procedūrą yra įmanoma tik tada, jei dalyvaujančių valstybių narių nacionalinis įnašas į Sąjungos biudžetą būtų sumažintas tokia pačia suma ir dalyvaujančios valstybės narės vengtų neproporcingų įnašų, palyginus su nedalyvaujančiomis valstybėmis narėmis
  .
  Kai tik FSM bus įgyvendintas Sąjungos lygmeniu, nuosavų išteklių, gaunamų iš finansinių sandorių mokesčio pajamų, suma visa arba iš dalies turėtų būti pridedama prie valstybių narių nacionalinių įnašų siekiant ES investicijoms skirti naujų finansavimo išteklių nesumažinant valstybių narių nacionalinių įnašų į Sąjungos biudžetą.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1b) | prieš nustatant FSM, Komisija turėtų įrodyti, kad tvirtesnis bendradarbiavimas nepakenks vidaus rinkai ar ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai. Ji taip pat turėtų įrodyti, kad nebus daroma kliūčių valstybių narių prekybai, nevyks su prekyba susijusi diskriminacija ir nebus iškraipoma valstybių narių konkurencija. Komisija dalyvaujančioms ir nedalyvaujančioms valstybėms, taip pat visai bendrajai rinkai turėtų pateikti naują išsamią pasiūlymo dėl bendro FSM analizę ir poveikio vertinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1b)

prieš nustatant FSM, Komisija turėtų įrodyti, kad tvirtesnis bendradarbiavimas nepakenks vidaus rinkai ar ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai. Ji taip pat turėtų įrodyti, kad nebus daroma kliūčių valstybių narių prekybai, nevyks su prekyba susijusi diskriminacija ir nebus iškraipoma valstybių narių konkurencija. Komisija dalyvaujančioms ir nedalyvaujančioms valstybėms, taip pat visai bendrajai rinkai turėtų pateikti naują išsamią pasiūlymo dėl bendro FSM analizę ir poveikio vertinimą;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | FSM tikslai bus iš tiesų pasiekti, jei tik mokestis bus pradėtas taikyti pasauliniu mastu. Todėl 11 valstybių narių vykdomas tvirtesnis bendradarbiavimas – tai pirmas žingsnis siekiant FSM pradėti taikyti Sąjungos, o galiausiai ir pasauliniu mastu. Sąjunga nuolat skatins FSM pradėti taikyti pasauliniu mastu ir primygtinai ragins FSM įtraukti į Didžiojo dvidešimtuko (G20) ir Didžiojo aštuoneto (G8) aukščiausiojo lygio susitikimų darbotvarkę
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

FSM tikslai bus iš tiesų pasiekti, jei tik mokestis bus pradėtas taikyti pasauliniu mastu. Todėl 11 valstybių narių vykdomas tvirtesnis bendradarbiavimas – tai pirmas žingsnis siekiant FSM pradėti taikyti Sąjungos, o galiausiai ir pasauliniu mastu. Sąjunga nuolat skatins FSM pradėti taikyti pasauliniu mastu ir primygtinai ragins FSM įtraukti į Didžiojo dvidešimtuko (G20) ir Didžiojo aštuoneto (G8) aukščiausiojo lygio susitikimų darbotvarkę
  .

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | siekiant užkirsti kelią iškraipymams dėl priemonių, kurių vienašališkai imasi dalyvaujančios valstybės narės, atsižvelgiant į itin didelį daugumos susijusių finansinių sandorių mobilumą, ir taip pagerinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, svarbu, kad pagrindiniai FSM požymiai dalyvaujančiose valstybėse narėse būtų suderinti Sąjungos lygmeniu. Todėl reikėtų vengti paskatų pasinaudoti dalyvaujančių valstybių narių mokesčių skirtumais ir lėšų paskirstymo iškraipymų tų valstybių finansų rinkose, taip pat dvigubo apmokestinimo arba neapmokestinimo galimybių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

siekiant užkirsti kelią iškraipymams dėl priemonių, kurių vienašališkai imasi dalyvaujančios valstybės narės, atsižvelgiant į itin didelį daugumos susijusių finansinių sandorių mobilumą, ir taip pagerinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, svarbu, kad pagrindiniai FSM požymiai dalyvaujančiose valstybėse narėse būtų suderinti Sąjungos lygmeniu. Todėl reikėtų vengti paskatų pasinaudoti dalyvaujančių valstybių narių mokesčių skirtumais ir lėšų paskirstymo iškraipymų tų valstybių finansų rinkose, taip pat dvigubo apmokestinimo arba neapmokestinimo galimybių;

| (3) | keletas iš vienuolikos dalyvaujančių valstybių narių jau nustatė arba šiuo metu nustato FSM.
  siekiant užkirsti kelią iškraipymams dėl priemonių, kurių vienašališkai imasi dalyvaujančios valstybės narės, atsižvelgiant į itin didelį daugumos susijusių finansinių sandorių mobilumą, ir taip pagerinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, svarbu, kad pagrindiniai FSM požymiai dalyvaujančiose valstybėse narėse būtų suderinti Sąjungos lygmeniu. Todėl reikėtų vengti paskatų pasinaudoti dalyvaujančių valstybių narių mokesčių skirtumais ir lėšų paskirstymo iškraipymų tų valstybių finansų rinkose, taip pat dvigubo apmokestinimo arba neapmokestinimo galimybių; |
| --- | --- |

(3)

keletas iš vienuolikos dalyvaujančių valstybių narių jau nustatė arba šiuo metu nustato FSM.
  siekiant užkirsti kelią iškraipymams dėl priemonių, kurių vienašališkai imasi dalyvaujančios valstybės narės, atsižvelgiant į itin didelį daugumos susijusių finansinių sandorių mobilumą, ir taip pagerinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, svarbu, kad pagrindiniai FSM požymiai dalyvaujančiose valstybėse narėse būtų suderinti Sąjungos lygmeniu. Todėl reikėtų vengti paskatų pasinaudoti dalyvaujančių valstybių narių mokesčių skirtumais ir lėšų paskirstymo iškraipymų tų valstybių finansų rinkose, taip pat dvigubo apmokestinimo arba neapmokestinimo galimybių;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | atsižvelgiant į didelę pažangą, susijusią su Europos finansų rinkos teisės aktais, pvz., 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012

   (1)

  , Direktyva 2013/36/ES ir šia direktyva, dalyvaujančios valstybės narės, kurios bankams nustatė mokesčius, atsižvelgdamos į pastarojo meto finansų krizę, turėtų persvarstyti šių mokesčių būtinumą ir jų suderinamumą su Sąjungos teisės normomis ir tikslais bei vidaus rinka. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

atsižvelgiant į didelę pažangą, susijusią su Europos finansų rinkos teisės aktais, pvz., 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012

   (1)

  , Direktyva 2013/36/ES ir šia direktyva, dalyvaujančios valstybės narės, kurios bankams nustatė mokesčius, atsižvelgdamos į pastarojo meto finansų krizę, turėtų persvarstyti šių mokesčių būtinumą ir jų suderinamumą su Sąjungos teisės normomis ir tikslais bei vidaus rinka.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3b) | suderinus dalyvaujančių valstybių narių FSM, neturėtų atsirasti apmokestinimo už teritorijos, kuriuo būtų pažeidžiama potenciali nedalyvaujančių ES valstybių narių mokesčių bazė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3b)

suderinus dalyvaujančių valstybių narių FSM, neturėtų atsirasti apmokestinimo už teritorijos, kuriuo būtų pažeidžiama potenciali nedalyvaujančių ES valstybių narių mokesčių bazė.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | siekiant pagerinti vidaus rinkos veikimą, visų pirma išvengti iškraipymų tarp dalyvaujančių valstybių narių, reikia, kad FSM būtų taikomas palčiai apibrėžtai finansų įstaigų ir sandorių grupei, prekybai įvairiausiomis finansinėmis priemonėmis, įskaitant struktūrizuotuosius produktus, tiek organizuotose rinkose, tiek nebiržinėje rinkoje, taip pat visų išvestinių sutarčių sudarymui ir susijusių operacijų esminiams pakeitimams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

siekiant pagerinti vidaus rinkos veikimą, visų pirma išvengti iškraipymų tarp dalyvaujančių valstybių narių, reikia, kad FSM būtų taikomas palčiai apibrėžtai finansų įstaigų ir sandorių grupei, prekybai įvairiausiomis finansinėmis priemonėmis, įskaitant struktūrizuotuosius produktus, tiek organizuotose rinkose, tiek nebiržinėje rinkoje, taip pat visų išvestinių sutarčių sudarymui ir susijusių operacijų esminiams pakeitimams;

| (4) | siekiant pagerinti vidaus rinkos veikimą, visų pirma išvengti iškraipymų tarp dalyvaujančių valstybių narių
  , sumažinti mokestinio sukčiavimo, mokesčių slėpimo, agresyvaus mokesčių planavimo, rizikos perkėlimo ir reguliuojamojo arbitražo galimybes,
  reikia, kad FSM būtų taikomas palčiai apibrėžtai finansų įstaigų ir sandorių grupei, prekybai įvairiausiomis finansinėmis priemonėmis
  , įskaitant susitarimus dėl skirtumų, neatidėliotinų valiutos keitimų rinkas ir spekuliacinius išankstinius sandorius,
  struktūrizuotuosius produktus, tiek organizuotose rinkose, tiek nebiržinėje rinkoje, taip pat visų išvestinių sutarčių sudarymui, įskaitant ir susijusių operacijų esminiams pakeitimams; |
| --- | --- |

(4)

siekiant pagerinti vidaus rinkos veikimą, visų pirma išvengti iškraipymų tarp dalyvaujančių valstybių narių
  , sumažinti mokestinio sukčiavimo, mokesčių slėpimo, agresyvaus mokesčių planavimo, rizikos perkėlimo ir reguliuojamojo arbitražo galimybes,
  reikia, kad FSM būtų taikomas palčiai apibrėžtai finansų įstaigų ir sandorių grupei, prekybai įvairiausiomis finansinėmis priemonėmis
  , įskaitant susitarimus dėl skirtumų, neatidėliotinų valiutos keitimų rinkas ir spekuliacinius išankstinius sandorius,
  struktūrizuotuosius produktus, tiek organizuotose rinkose, tiek nebiržinėje rinkoje, taip pat visų išvestinių sutarčių sudarymui, įskaitant ir susijusių operacijų esminiams pakeitimams;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | išskyrus išvestinių sutarčių sudarymą arba esminį pakeitimą, prekybos pirminėse rinkose sandoriams ir piliečiams bei įmonėms svarbiems sandoriams, pvz., draudimo sutarčių sudarymui, būsto paskoloms, vartojimo kreditams arba mokėjimo paslaugoms FSM neturėtų būti taikomas, siekiant nepakenkti bendrovių ir vyriausybių vykdomoms kapitalo pritraukimo operacijoms, taip pat siekiant išvengti poveikio namų ūkiams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

išskyrus išvestinių sutarčių sudarymą arba esminį pakeitimą, prekybos pirminėse rinkose sandoriams ir piliečiams bei įmonėms svarbiems sandoriams, pvz., draudimo sutarčių sudarymui, būsto paskoloms, vartojimo kreditams arba mokėjimo paslaugoms FSM neturėtų būti taikomas, siekiant nepakenkti bendrovių ir vyriausybių vykdomoms kapitalo pritraukimo operacijoms, taip pat siekiant išvengti poveikio namų ūkiams;

| (8) | išskyrus išvestinių sutarčių sudarymą arba esminį pakeitimą, prekybos pirminėse rinkose sandoriams ir piliečiams bei įmonėms svarbiems sandoriams, pvz., draudimo sutarčių sudarymui, būsto paskoloms, vartojimo kreditams arba mokėjimo paslaugoms FSM neturėtų būti taikomas, siekiant nepakenkti bendrovių ir vyriausybių vykdomoms kapitalo pritraukimo operacijoms, taip pat siekiant išvengti
  neigiamo
  poveikio namų ūkiams
  ir realiajai ekonomikai
  ; |
| --- | --- |

(8)

išskyrus išvestinių sutarčių sudarymą arba esminį pakeitimą, prekybos pirminėse rinkose sandoriams ir piliečiams bei įmonėms svarbiems sandoriams, pvz., draudimo sutarčių sudarymui, būsto paskoloms, vartojimo kreditams arba mokėjimo paslaugoms FSM neturėtų būti taikomas, siekiant nepakenkti bendrovių ir vyriausybių vykdomoms kapitalo pritraukimo operacijoms, taip pat siekiant išvengti
  neigiamo
  poveikio namų ūkiams
  ir realiajai ekonomikai
  ;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | siekiant sudaryti palankesnes sąlygas reguliuojamoms rinkoms, ir visų pirma griežtai reguliuojamai, kontroliuojamai ir skaidriai biržinei prekybai, palyginti su nereguliuojama, mažiau kontroliuojama ir ne tokia skaidria nebiržine prekyba, valstybės narės turėtų taikyti didesnius mokesčio tarifus nebiržinės prekybos sandoriams. Taip bus galima pasiekti, kad prekyba iš beveik ar visai nereguliuojamų rinkų būtų perkelta į reguliuojamas rinkas. Didesni tarifai neturėtų būti taikomi ne biržos išvestinių finansinių priemonių finansiniams sandoriams, kai jie objektyviai sumažina riziką, todėl yra naudingi realiajai ekonomikai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

siekiant sudaryti palankesnes sąlygas reguliuojamoms rinkoms, ir visų pirma griežtai reguliuojamai, kontroliuojamai ir skaidriai biržinei prekybai, palyginti su nereguliuojama, mažiau kontroliuojama ir ne tokia skaidria nebiržine prekyba, valstybės narės turėtų taikyti didesnius mokesčio tarifus nebiržinės prekybos sandoriams. Taip bus galima pasiekti, kad prekyba iš beveik ar visai nereguliuojamų rinkų būtų perkelta į reguliuojamas rinkas. Didesni tarifai neturėtų būti taikomi ne biržos išvestinių finansinių priemonių finansiniams sandoriams, kai jie objektyviai sumažina riziką, todėl yra naudingi realiajai ekonomikai;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15a) | nefinansinės įmonės finansų rinkose vykdo svarbius sandorius, siekdamos sumažinti riziką, tiesiogiai susijusią su jų komercine veikla. FSM šioms institucijoms neturi būti taikomas, jei šios vykdo tokius sandorius. Tačiau, jei nefinansinės įmonės vykdo spekuliacinius sandorius, kurie nėra susiję su jų komercinės veiklos rizikos mažinimu, jos turi būti laikomos finansų įstaigomis ir joms turi būti taikomas FSM. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15a)

nefinansinės įmonės finansų rinkose vykdo svarbius sandorius, siekdamos sumažinti riziką, tiesiogiai susijusią su jų komercine veikla. FSM šioms institucijoms neturi būti taikomas, jei šios vykdo tokius sandorius. Tačiau, jei nefinansinės įmonės vykdo spekuliacinius sandorius, kurie nėra susiję su jų komercinės veiklos rizikos mažinimu, jos turi būti laikomos finansų įstaigomis ir joms turi būti taikomas FSM.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15b) | siekiant, kad mokesčio vengimas būtų brangi ir nepelninga veikla, taip pat siekiant užtikrinti geresnį vykdymą, įsisteigimo šalies ir išleidimo šalies principą reikėtų papildyti juridinės nuosavybės teisės perdavimo principu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15b)

siekiant, kad mokesčio vengimas būtų brangi ir nepelninga veikla, taip pat siekiant užtikrinti geresnį vykdymą, įsisteigimo šalies ir išleidimo šalies principą reikėtų papildyti juridinės nuosavybės teisės perdavimo principu.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15c) | kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos rinkti FSM, Komisija prireikus turėtų pradėti derybas su trečiosiomis šalimis. Komisija taip pat turėtų peržiūrėti savo nustatytą nebendradarbiaujančių šalių ir teritorijų apibrėžtį ir atitinkamai atnaujinti savo kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir agresyviu mokesčių planavimu veiksmų planą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15c)

kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos rinkti FSM, Komisija prireikus turėtų pradėti derybas su trečiosiomis šalimis. Komisija taip pat turėtų peržiūrėti savo nustatytą nebendradarbiaujančių šalių ir teritorijų apibrėžtį ir atitinkamai atnaujinti savo kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir agresyviu mokesčių planavimu veiksmų planą.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | kad būtų galima pasiekti suderinimo tikslą – nustatyti bendrą FSM – reikėtų nustatyti pakankamai didelius minimalius mokesčio tarifus. Kartu jie turi būti pakankamai žemi, kad būtų sumažintas veiklos perkėlimo pavojus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

kad būtų galima pasiekti suderinimo tikslą – nustatyti bendrą FSM – reikėtų nustatyti pakankamai didelius minimalius mokesčio tarifus. Kartu jie turi būti pakankamai žemi, kad būtų sumažintas veiklos perkėlimo pavojus;

Išbraukta.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | kad galėtų vykdyti mokestinio sukčiavimo
  ir
  mokesčio slėpimo prevenciją, dalyvaujančios valstybės narės turėtų būti įpareigotos priimti reikiamas priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

kad galėtų vykdyti mokestinio sukčiavimo
  ir
  mokesčio slėpimo prevenciją, dalyvaujančios valstybės narės turėtų būti įpareigotos priimti reikiamas priemones;

| (19) | kad galėtų vykdyti mokestinio sukčiavimo, mokesčio slėpimo
  ir agresyvaus mokesčių planavimo, pvz., jo pakeitimo,
  prevenciją, dalyvaujančios valstybės narės turėtų būti įpareigotos priimti reikiamas priemones; |
| --- | --- |

(19)

kad galėtų vykdyti mokestinio sukčiavimo, mokesčio slėpimo
  ir agresyvaus mokesčių planavimo, pvz., jo pakeitimo,
  prevenciją, dalyvaujančios valstybės narės turėtų būti įpareigotos priimti reikiamas priemones;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19a) | Komisija turi įsteigti ekspertų darbo grupę (FSM komitetą), sudarytą iš dalyvaujančių valstybių narių, Komisijos, Europos Centrinio Banko (ECB) ir Europos priežiūros institucijos (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA)) atstovų, kad būtų įvertintas veiksmingas šios direktyvos įgyvendinimas ir užkirstas kelias mokestiniam sukčiavimui, mokesčių slėpimui ir agresyviam mokesčių planavimui ir kad būtų apsaugotas vidaus rinkos vientisumas. FSM komitetas turėtų prižiūrėti finansinius sandorius, siekdamas aptikti piktnaudžiavimu paremtus susitarimus, kaip apibrėžta 14 straipsnyje, tinkamu laiku pasiūlyti atsakomąsias priemones ir prireikus koordinuoti tų atsakomųjų priemonių įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu. Komitetas turėtų visapusiškai naudotis Sąjungos apmokestinimo ir finansinių paslaugų reguliavimo srities teisės aktais ir tarptautinių organizacijų, įskaitant EBPO ir Europos Tarybą, nustatytomis bendradarbiavimo mokesčių klausimais priemonėmis. Prireikus dalyvaujančių valstybių narių atstovai galėtų sudaryti pogrupius siekiant, kad būtų išspręsti su FSM įgyvendinimu susiję klausimai, kurie nedaro poveikio nedalyvaujančioms šalims. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19a)

Komisija turi įsteigti ekspertų darbo grupę (FSM komitetą), sudarytą iš dalyvaujančių valstybių narių, Komisijos, Europos Centrinio Banko (ECB) ir Europos priežiūros institucijos (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA)) atstovų, kad būtų įvertintas veiksmingas šios direktyvos įgyvendinimas ir užkirstas kelias mokestiniam sukčiavimui, mokesčių slėpimui ir agresyviam mokesčių planavimui ir kad būtų apsaugotas vidaus rinkos vientisumas. FSM komitetas turėtų prižiūrėti finansinius sandorius, siekdamas aptikti piktnaudžiavimu paremtus susitarimus, kaip apibrėžta 14 straipsnyje, tinkamu laiku pasiūlyti atsakomąsias priemones ir prireikus koordinuoti tų atsakomųjų priemonių įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu. Komitetas turėtų visapusiškai naudotis Sąjungos apmokestinimo ir finansinių paslaugų reguliavimo srities teisės aktais ir tarptautinių organizacijų, įskaitant EBPO ir Europos Tarybą, nustatytomis bendradarbiavimo mokesčių klausimais priemonėmis. Prireikus dalyvaujančių valstybių narių atstovai galėtų sudaryti pogrupius siekiant, kad būtų išspręsti su FSM įgyvendinimu susiję klausimai, kurie nedaro poveikio nedalyvaujančioms šalims.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19b) | valstybės narės pagal Direktyvą 2011/16/ES turi įsipareigojimų administraciniu lygmeniu bendradarbiauti apmokestinimo srityje, o pagal Direktyvą 2010/24/ES – viena kitai suteikti savitarpio pagalbą vykdant reikalavimus, susijusius su mokesčiais, muitais ir kitomis priemonėmis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19b)

valstybės narės pagal Direktyvą 2011/16/ES turi įsipareigojimų administraciniu lygmeniu bendradarbiauti apmokestinimo srityje, o pagal Direktyvą 2010/24/ES – viena kitai suteikti savitarpio pagalbą vykdant reikalavimus, susijusius su mokesčiais, muitais ir kitomis priemonėmis.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | kad tam tikrose techninėse srityse būtų galima priimti išsamesnes taisykles, susijusias su registravimo, apskaitos, atskaitomybės ir kitais įpareigojimais, kuriais siekiama užtikrinti, kad mokesčių administratoriui mokėtinas FSM būtų iš tikrųjų sumokėtas, taip pat prireikus jas laiku pritaikyti, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, siekiant nustatyti šiuo tikslu reikalingas konkrečias priemones. Labai svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat su ekspertais. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tinkamai ir laiku persiųsti Tarybai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

kad tam tikrose techninėse srityse būtų galima priimti išsamesnes taisykles, susijusias su registravimo, apskaitos, atskaitomybės ir kitais įpareigojimais, kuriais siekiama užtikrinti, kad mokesčių administratoriui mokėtinas FSM būtų iš tikrųjų sumokėtas, taip pat prireikus jas laiku pritaikyti, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, siekiant nustatyti šiuo tikslu reikalingas konkrečias priemones. Labai svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat su ekspertais. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tinkamai ir laiku persiųsti Tarybai;

| (21) | kad tam tikrose techninėse srityse būtų galima priimti išsamesnes taisykles, susijusias su registravimo, apskaitos, atskaitomybės ir kitais įpareigojimais, kuriais siekiama užtikrinti, kad mokesčių administratoriui mokėtinas FSM būtų iš tikrųjų sumokėtas, taip pat prireikus jas laiku pritaikyti, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, siekiant nustatyti šiuo tikslu reikalingas konkrečias priemones. Labai svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat su ekspertais. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų
  vienu metu,
  tinkamai ir laiku persiųsti
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai; |
| --- | --- |

(21)

kad tam tikrose techninėse srityse būtų galima priimti išsamesnes taisykles, susijusias su registravimo, apskaitos, atskaitomybės ir kitais įpareigojimais, kuriais siekiama užtikrinti, kad mokesčių administratoriui mokėtinas FSM būtų iš tikrųjų sumokėtas, taip pat prireikus jas laiku pritaikyti, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, siekiant nustatyti šiuo tikslu reikalingas konkrečias priemones. Labai svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat su ekspertais. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų
  vienu metu,
  tinkamai ir laiku persiųsti
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 2 punkto c papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | išvestinių sutarčių sudarymas iki užskaitos ar atsiskaitymo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

išvestinių sutarčių sudarymas iki užskaitos ar atsiskaitymo;

| c) | išvestinių sutarčių
  , įskaitant susitarimus dėl skirtumų ir spekuliacinius išankstinis sandorius,
  sudarymas iki užskaitos ar atsiskaitymo; |
| --- | --- |

c)

išvestinių sutarčių
  , įskaitant susitarimus dėl skirtumų ir spekuliacinius išankstinis sandorius,
  sudarymas iki užskaitos ar atsiskaitymo;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 2 punkto c a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | sandoriai konvertuojamomis užsienio valiutomis užsienio valiutų rinkoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ca)

sandoriai konvertuojamomis užsienio valiutomis užsienio valiutų rinkoje;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 2 punkto e papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | atpirkimo sandoris, atvirkštinis atpirkimo sandoris, vertybinių popierių skolinimo ir skolinimosi sandoris; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

e)

atpirkimo sandoris, atvirkštinis atpirkimo sandoris, vertybinių popierių skolinimo ir skolinimosi sandoris;

| e) | atpirkimo sandoris, atvirkštinis atpirkimo sandoris, vertybinių popierių skolinimo ir skolinimosi sandoris
  , įskaitant atšauktus pavedimus, kai vykdoma didelio dažnio prekyba
  ; |
| --- | --- |

e)

atpirkimo sandoris, atvirkštinis atpirkimo sandoris, vertybinių popierių skolinimo ir skolinimosi sandoris
  , įskaitant atšauktus pavedimus, kai vykdoma didelio dažnio prekyba
  ;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 3 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a)
     
  valstybės skolos vertybinių popierių emitentas – valstybės skolos vertybinių popierių emitentas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 236/2012 2 straipsnio 1 dalies d punkte; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3a)
     
  valstybės skolos vertybinių popierių emitentas – valstybės skolos vertybinių popierių emitentas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 236/2012 2 straipsnio 1 dalies d punkte;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 3 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b)
     
  valstybės skolos vertybinis popierius – valstybės skolos vertybinis popierius, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 236/2012 2 straipsnio 1 dalies f punkte; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3b)
     
  valstybės skolos vertybinis popierius – valstybės skolos vertybinis popierius, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 236/2012 2 straipsnio 1 dalies f punkte;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 7 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a)
     
  MVĮ augimo rinka – daugiašalė prekybos sistema, užregistruota kaip MVĮ augimo rinka pagal Direktyvos [FPRD] 35 straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

7a)
     
  MVĮ augimo rinka – daugiašalė prekybos sistema, užregistruota kaip MVĮ augimo rinka pagal Direktyvos [FPRD] 35 straipsnį;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 12 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12a)
     
  sparčioji prekyba – algoritminė prekyba finansinėmis priemonėmis tokiu greičiu, kai fizinis priemonės persiuntimo, atšaukimo ar keitimo pavedimų periodas yra svarbiausias veiksnys, nulemiantis laiką, kurio reikia nurodymui prekybos vietai perduoti ar sandoriui vykdyti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

12a)
     
  sparčioji prekyba – algoritminė prekyba finansinėmis priemonėmis tokiu greičiu, kai fizinis priemonės persiuntimo, atšaukimo ar keitimo pavedimų periodas yra svarbiausias veiksnys, nulemiantis laiką, kurio reikia nurodymui prekybos vietai perduoti ar sandoriui vykdyti;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 12 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12b)
     
  sparčiosios prekybos strategija – finansinių priemonių sandorių vykdymo savo sąskaita prekybos strategija, apimanti sparčiąją prekybą ir pasižyminti bent dviem iš žemiau išvardytų ypatybių: |
| | i) | naudojamasi bendra vieta arba arti įrengta sistema; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

12b)
     
  sparčiosios prekybos strategija – finansinių priemonių sandorių vykdymo savo sąskaita prekybos strategija, apimanti sparčiąją prekybą ir pasižyminti bent dviem iš žemiau išvardytų ypatybių:

i)

naudojamasi bendra vieta arba arti įrengta sistema;

| ii) | sudaro bent 50 proc. dienos portfelio apyvartos; |
| --- | --- |

ii)

sudaro bent 50 proc. dienos portfelio apyvartos;

| iii) | atšauktų pavedimų skaičius (įskaitant dalinius atšaukimus) viršija 20 proc.; |
| --- | --- |

iii)

atšauktų pavedimų skaičius (įskaitant dalinius atšaukimus) viršija 20 proc.;

| iv) | dauguma prisiimtų pozicijų panaikinamos tą pačią dieną; |
| --- | --- |

iv)

dauguma prisiimtų pozicijų panaikinamos tą pačią dieną;

| v) | daugiau kaip 50 proc. pavedimų arba sandorių, sudarytų prekybos vietose, siūlančiose nuolaidas pavedimams, užtikrinantiems likvidumą, taikytinos tokios nuolaidos; |
| --- | --- |

v)

daugiau kaip 50 proc. pavedimų arba sandorių, sudarytų prekybos vietose, siūlančiose nuolaidas pavedimams, užtikrinantiems likvidumą, taikytinos tokios nuolaidos;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Laikoma, kad kiekvieną iš 1 dalies 2 punkto a, b, c ir e papunkčiuose nurodytų operacijų sudaro vienas finansinis sandoris. Laikoma, kad kiekvieną d papunktyje nurodytą apsikeitimą sudaro du finansiniai sandoriai. Kiekvienas esminis 1 dalies 2 punkto a–e papunkčiuose nurodytų operacijų pakeitimas laikomas nauja to paties tipo, kaip ir pirminė, operacija. Pakeitimas laikomas esminiu, visų pirma jeigu jis yra susijęs su bent vienos šalies pakeitimu, kai keičiamas operacijos objektas arba aprėptis, įsikaitant laiko aprėptį, arba sutartas atlygis, arba jeigu atlikus pirminę operaciją pagal pakeistas sąlygas būtų reikėję mokėti didesnį mokestį. | 2.   Laikoma, kad kiekvieną iš 1 dalies 2 punkto a, b, c ir e papunkčiuose nurodytų operacijų sudaro vienas finansinis sandoris. Laikoma, kad kiekvieną d papunktyje nurodytą apsikeitimą sudaro du finansiniai sandoriai. Kiekvienas esminis 1 dalies 2 punkto a–e papunkčiuose nurodytų operacijų pakeitimas laikomas nauja to paties tipo, kaip ir pirminė, operacija. Pakeitimas laikomas esminiu, visų pirma jeigu jis yra susijęs su bent vienos šalies pakeitimu, kai keičiamas operacijos objektas arba aprėptis, įsikaitant laiko aprėptį, arba sutartas atlygis, arba jeigu atlikus pirminę operaciją pagal pakeistas sąlygas būtų reikėję mokėti didesnį mokestį.
  Esminiu pakeitimu, kaip tai apibrėžta šioje dalyje, nelaikoma jokia sandorių, kuriuos tarpuskaitos ar atsiskaitymo tikslais atlieka pagrindinė sandorio šalis, kiti tarpuskaitos namai, atsiskaitymo sistemos operatorius ar sąveikaujančios sistemos, kaip tai apibrėžta Direktyvoje 98/26/EB, novacija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Laikoma, kad kiekvieną iš 1 dalies 2 punkto a, b, c ir e papunkčiuose nurodytų operacijų sudaro vienas finansinis sandoris. Laikoma, kad kiekvieną d papunktyje nurodytą apsikeitimą sudaro du finansiniai sandoriai. Kiekvienas esminis 1 dalies 2 punkto a–e papunkčiuose nurodytų operacijų pakeitimas laikomas nauja to paties tipo, kaip ir pirminė, operacija. Pakeitimas laikomas esminiu, visų pirma jeigu jis yra susijęs su bent vienos šalies pakeitimu, kai keičiamas operacijos objektas arba aprėptis, įsikaitant laiko aprėptį, arba sutartas atlygis, arba jeigu atlikus pirminę operaciją pagal pakeistas sąlygas būtų reikėję mokėti didesnį mokestį.

2.   Laikoma, kad kiekvieną iš 1 dalies 2 punkto a, b, c ir e papunkčiuose nurodytų operacijų sudaro vienas finansinis sandoris. Laikoma, kad kiekvieną d papunktyje nurodytą apsikeitimą sudaro du finansiniai sandoriai. Kiekvienas esminis 1 dalies 2 punkto a–e papunkčiuose nurodytų operacijų pakeitimas laikomas nauja to paties tipo, kaip ir pirminė, operacija. Pakeitimas laikomas esminiu, visų pirma jeigu jis yra susijęs su bent vienos šalies pakeitimu, kai keičiamas operacijos objektas arba aprėptis, įsikaitant laiko aprėptį, arba sutartas atlygis, arba jeigu atlikus pirminę operaciją pagal pakeistas sąlygas būtų reikėję mokėti didesnį mokestį.
  Esminiu pakeitimu, kaip tai apibrėžta šioje dalyje, nelaikoma jokia sandorių, kuriuos tarpuskaitos ar atsiskaitymo tikslais atlieka pagrindinė sandorio šalis, kiti tarpuskaitos namai, atsiskaitymo sistemos operatorius ar sąveikaujančios sistemos, kaip tai apibrėžta Direktyvoje 98/26/EB, novacija.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 3 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | jeigu per dvejus vienas po kito einančius kalendorinius metus finansinių sandorių vidutinė metinė vertė neviršija
  penkiasdešimt
  procentų bendrųjų grynųjų vidutinių metinių pajamų, nurodytų Direktyvos 78/660/EEB 28 straipsnyje, atitinkamas subjektas, įstaiga, organas ar asmuo, pateikęs prašymą, turi teisę būti nelaikomas arba nebelaikomas finansų įstaiga. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

d)

jeigu per dvejus vienas po kito einančius kalendorinius metus finansinių sandorių vidutinė metinė vertė neviršija
  penkiasdešimt
  procentų bendrųjų grynųjų vidutinių metinių pajamų, nurodytų Direktyvos 78/660/EEB 28 straipsnyje, atitinkamas subjektas, įstaiga, organas ar asmuo, pateikęs prašymą, turi teisę būti nelaikomas arba nebelaikomas finansų įstaiga.

| d) | jeigu per dvejus vienas po kito einančius kalendorinius metus finansinių sandorių vidutinė metinė vertė neviršija
  20 proc.
  bendrųjų grynųjų vidutinių metinių pajamų, nurodytų Direktyvos 78/660/EEB 28 straipsnyje, atitinkamas subjektas, įstaiga, organas ar asmuo, pateikęs prašymą, turi teisę būti nelaikomas arba nebelaikomas finansų įstaiga. |
| --- | --- |

d)

jeigu per dvejus vienas po kito einančius kalendorinius metus finansinių sandorių vidutinė metinė vertė neviršija
  20 proc.
  bendrųjų grynųjų vidutinių metinių pajamų, nurodytų Direktyvos 78/660/EEB 28 straipsnyje, atitinkamas subjektas, įstaiga, organas ar asmuo, pateikęs prašymą, turi teisę būti nelaikomas arba nebelaikomas finansų įstaiga.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 3 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | apskaičiuojant tame punkte nurodytą finansinių sandorių vidutinę metinę vertę neatsižvelgiama į finansinius sandorius dėl išvestinių finansinių priemonių, kuriomis nevykdoma prekyba ne biržoje, kurie atitinka 2012 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 149/2013, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 papildomas nuostatomis dėl netiesioginės tarpuskaitos susitarimų, tarpuskaitos prievolės, viešo registro, galimybės naudotis prekybos vietos paslaugomis, ne finansų sandorio šalių ir ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, rizikos mažinimo būdų techninių reguliavimo standartų

   (*)

  , 10 straipsnyje nurodytą kriterijų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

da)

apskaičiuojant tame punkte nurodytą finansinių sandorių vidutinę metinę vertę neatsižvelgiama į finansinius sandorius dėl išvestinių finansinių priemonių, kuriomis nevykdoma prekyba ne biržoje, kurie atitinka 2012 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 149/2013, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 papildomas nuostatomis dėl netiesioginės tarpuskaitos susitarimų, tarpuskaitos prievolės, viešo registro, galimybės naudotis prekybos vietos paslaugomis, ne finansų sandorio šalių ir ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, rizikos mažinimo būdų techninių reguliavimo standartų

   (*)

  , 10 straipsnyje nurodytą kriterijų.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kai FSM taikomas valstybėse narėse, kitose nei 11 dalyvaujančių valstybių narių, jo taikymo sritis bus išplečiama tose valstybėse narėse bendromis šalių sutartomis sąlygomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1a.
     
  Kai FSM taikomas valstybėse narėse, kitose nei 11 dalyvaujančių valstybių narių, jo taikymo sritis bus išplečiama tose valstybėse narėse bendromis šalių sutartomis sąlygomis.

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | pagrindinėms sandorio šalims, kurios vykdo pagrindinės sandorio šalies funkciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

pagrindinėms sandorio šalims, kurios vykdo pagrindinės sandorio šalies funkciją;

| a) | pagrindinėms sandorio šalims, kurios vykdo pagrindinės sandorio šalies funkciją,
  arba kitiems tarpuskaitos namams, atsiskaitymų tarpininkams ar sistemoms, kaip apibrėžta Direktyvoje 98/26/EB, kurie atlieka tarpuskaitos funkcijas, įskaitant bet kokią galimą novaciją ar atsiskaitymą
  ; |
| --- | --- |

a)

pagrindinėms sandorio šalims, kurios vykdo pagrindinės sandorio šalies funkciją,
  arba kitiems tarpuskaitos namams, atsiskaitymų tarpininkams ar sistemoms, kaip apibrėžta Direktyvoje 98/26/EB, kurie atlieka tarpuskaitos funkcijas, įskaitant bet kokią galimą novaciją ar atsiskaitymą
  ;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | MVĮ augimo rinkoms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ca)

MVĮ augimo rinkoms;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 2 dalies c b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cb) | asmeniui, nuolat išsilaikančiam finansinėse rinkose, savo sąskaita ir už savo nuosavą turtą perkančiam ir parduodančiam finansines priemones (rikos formuotojui), atliekančiam pagrindines funkcijas, susijusias su nelikvidžiomis obligacijomis ir akcijomis
  ,
  ir kuriam tenka likvidumą palaikančio subjekto vaidmuo, kaip nurodyta rinkos formuotojo ir organizuotos prekybos vietos, kur buvo vykdomas finansinis sandoris, susitarime, kai tas sandoris nepriklauso sparčiosios prekybos strategijai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

cb)

asmeniui, nuolat išsilaikančiam finansinėse rinkose, savo sąskaita ir už savo nuosavą turtą perkančiam ir parduodančiam finansines priemones (rikos formuotojui), atliekančiam pagrindines funkcijas, susijusias su nelikvidžiomis obligacijomis ir akcijomis
  ,
  ir kuriam tenka likvidumą palaikančio subjekto vaidmuo, kaip nurodyta rinkos formuotojo ir organizuotos prekybos vietos, kur buvo vykdomas finansinis sandoris, susitarime, kai tas sandoris nepriklauso sparčiosios prekybos strategijai.

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 2 dalies pirma a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Komisija pagal 16 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais patikslinamos sąlygos, pagal kurias finansinė priemonė taikant šią direktyvą bus laikoma nelikvidžia. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija pagal 16 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais patikslinamos sąlygos, pagal kurias finansinė priemonė taikant šią direktyvą bus laikoma nelikvidžia.

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 4 dalies g a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ga) | su teise disponuoti finansine priemone kaip savininkui susijusiam perleidimui ir bet kuriai lygiavertei operacijai, susijusiai su rizikos, sietinos su finansine priemone, perleidimui tarp grupei priklausančių subjektų arba decentralizuotų bankų tinklui priklausančių subjektų, kai šie perleidimai vykdomi siekiant laikytis nacionalinėje ar Sąjungos teisėje nustatytų teisinių arba rizikos ribojimo reikalavimų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ga)

su teise disponuoti finansine priemone kaip savininkui susijusiam perleidimui ir bet kuriai lygiavertei operacijai, susijusiai su rizikos, sietinos su finansine priemone, perleidimui tarp grupei priklausančių subjektų arba decentralizuotų bankų tinklui priklausančių subjektų, kai šie perleidimai vykdomi siekiant laikytis nacionalinėje ar Sąjungos teisėje nustatytų teisinių arba rizikos ribojimo reikalavimų.

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 dalies e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | ji yra dalyvaujančioje valstybėje narėje pagal c punktą įsteigtos įstaigos filialas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ea)

ji yra dalyvaujančioje valstybėje narėje pagal c punktą įsteigtos įstaigos filialas;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 dalies g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | ji yra finansinio sandorio dėl struktūrizuotojo produkto arba vienos iš Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnyje nurodytų finansinių priemonių, išleistų tos valstybės narės teritorijoje
  , išskyrus to skirsnio 4–10 punktuose nurodytas priemones, kuriomis neprekiaujama organizuotoje platformoje,
  šalis, veikianti savo arba kito subjekto sąskaita arba sandorio šalies vardu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

g)

ji yra finansinio sandorio dėl struktūrizuotojo produkto arba vienos iš Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnyje nurodytų finansinių priemonių, išleistų tos valstybės narės teritorijoje
  , išskyrus to skirsnio 4–10 punktuose nurodytas priemones, kuriomis neprekiaujama organizuotoje platformoje,
  šalis, veikianti savo arba kito subjekto sąskaita arba sandorio šalies vardu.

| g) | ji yra finansinio sandorio dėl struktūrizuotojo produkto arba vienos iš Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnyje nurodytų finansinių priemonių, išleistų tos valstybės narės teritorijoje, šalis, veikianti savo arba kito subjekto sąskaita arba sandorio šalies vardu. |
| --- | --- |

g)

ji yra finansinio sandorio dėl struktūrizuotojo produkto arba vienos iš Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnyje nurodytų finansinių priemonių, išleistų tos valstybės narės teritorijoje, šalis, veikianti savo arba kito subjekto sąskaita arba sandorio šalies vardu.

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Šioje direktyvoje finansų priemone laikoma išleista dalyvaujančios valstybės narės teritorijoje, jeigu tenkinama bet kuri iš šių sąlygų: |
| | a) | ji yra vertybinis popierius arba su šiuo vertybiniu popieriumi susijusi išvestinė finansinė priemonė ir šio vertybinio popieriaus emitento registruotoji būstinė yra toje valstybėje narėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a.
     
  Šioje direktyvoje finansų priemone laikoma išleista dalyvaujančios valstybės narės teritorijoje, jeigu tenkinama bet kuri iš šių sąlygų:

a)

ji yra vertybinis popierius arba su šiuo vertybiniu popieriumi susijusi išvestinė finansinė priemonė ir šio vertybinio popieriaus emitento registruotoji būstinė yra toje valstybėje narėje;

| b) | ji yra kita nei a punkte nurodyta išvestinė finansinė priemonė ir yra įtraukta į prekybą organizuotoje platformoje, ir viešoji teisė, kuria reglamentuojama prekyba pagal šios platformos sistemas, yra tos valstybės narės teisė; |
| --- | --- |

b)

ji yra kita nei a punkte nurodyta išvestinė finansinė priemonė ir yra įtraukta į prekybą organizuotoje platformoje, ir viešoji teisė, kuria reglamentuojama prekyba pagal šios platformos sistemas, yra tos valstybės narės teisė;

| c) | ji yra kita nei a ir b punktuose nurodyta finansinė priemonė, kuriai taikoma pagrindinės sandorio šalies ar kitos tarpuskaitos namų, ar atsiskaitymų tarpininkų ar sistemų, kaip apibrėžta Direktyvoje 98/26/EB, tarpuskaita, kai pagrindinei sandorio šaliai ar atitinkamai sistemai taikoma tos valstybės narės teisė; |
| --- | --- |

c)

ji yra kita nei a ir b punktuose nurodyta finansinė priemonė, kuriai taikoma pagrindinės sandorio šalies ar kitos tarpuskaitos namų, ar atsiskaitymų tarpininkų ar sistemų, kaip apibrėžta Direktyvoje 98/26/EB, tarpuskaita, kai pagrindinei sandorio šaliai ar atitinkamai sistemai taikoma tos valstybės narės teisė;

| d) | ji yra kita nei a, b ar c punktuose nurodyta finansinė priemonė ir taikytina teisė, kuria reglamentuojamas susitarimas, pagal kurį atliktas atitinkamos finansinės priemonės sandoris, yra tos valstybės narės teisė; |
| --- | --- |

d)

ji yra kita nei a, b ar c punktuose nurodyta finansinė priemonė ir taikytina teisė, kuria reglamentuojamas susitarimas, pagal kurį atliktas atitinkamos finansinės priemonės sandoris, yra tos valstybės narės teisė;

| e) | ji yra struktūrizuota finansinė priemonė ir ne mažiau kaip 50 proc. turto vertės, kuria užtikrinama struktūrizuota priemonė, yra susiję su dalyvaujančioje valstybėje narėje registruoto juridinio asmens išleistomis finansinėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

e)

ji yra struktūrizuota finansinė priemonė ir ne mažiau kaip 50 proc. turto vertės, kuria užtikrinama struktūrizuota priemonė, yra susiję su dalyvaujančioje valstybėje narėje registruoto juridinio asmens išleistomis finansinėmis priemonėmis.

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a straipsnis




  Juridinės nuosavybės teisės perdavimas




  1.
     
  Finansinis sandoris, kuris nebuvo apmokestintas FSM, laikomas teisiškai nevykdytinu, todėl pagrindinės finansinės priemonės juridinė nuosavybės teisė neperduodama.




  2.
     
  Finansinis sandoris, kuris nebuvo apmokestintas FSM, nelaikomas atitinkančiu pagrindinių sandorio šalių tarpuskaitos reikalavimus pagal 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų

   (2)

  , nei tinkamu įvykdyti nuosavų išteklių reikalavimus pagal 2013 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 dėl rizikos ribojimo reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms.




  3.
     
  Automatinio elektroninio mokėjimo sistemų, kuriose dalyvauja arba nedalyvauja mokėjimo atsiskaitymų tarpininkai, atveju valstybės narės mokesčių institucijos gali įdiegti FSM automatinio elektroninio rinkimo sistemą ir juridinės nuosavybės teisės perdavimo sertifikatus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4a straipsnis

Juridinės nuosavybės teisės perdavimas

1.
     
  Finansinis sandoris, kuris nebuvo apmokestintas FSM, laikomas teisiškai nevykdytinu, todėl pagrindinės finansinės priemonės juridinė nuosavybės teisė neperduodama.

2.
     
  Finansinis sandoris, kuris nebuvo apmokestintas FSM, nelaikomas atitinkančiu pagrindinių sandorio šalių tarpuskaitos reikalavimus pagal 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų

   (2)

  , nei tinkamu įvykdyti nuosavų išteklių reikalavimus pagal 2013 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 dėl rizikos ribojimo reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms.

3.
     
  Automatinio elektroninio mokėjimo sistemų, kuriose dalyvauja arba nedalyvauja mokėjimo atsiskaitymų tarpininkai, atveju valstybės narės mokesčių institucijos gali įdiegti FSM automatinio elektroninio rinkimo sistemą ir juridinės nuosavybės teisės perdavimo sertifikatus.

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šie tarifai
  negali būti mažesni nei
  : | Šie tarifai: |
| a) | 0,1  % 6 straipsnyje nurodytų finansinių sandorių atveju; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šie tarifai
  negali būti mažesni nei
  :

Šie tarifai:

a)

0,1  % 6 straipsnyje nurodytų finansinių sandorių atveju;

| a) | 0,1  % 6 straipsnyje nurodytų finansinių sandorių atveju
  , išskyrus atvejus, nurodytus 2 straipsnio 1 dalies 5 punkte
  .
  Terminas iki trijų mėnesių; |
| --- | --- |

a)

0,1  % 6 straipsnyje nurodytų finansinių sandorių atveju
  , išskyrus atvejus, nurodytus 2 straipsnio 1 dalies 5 punkte
  .
  Terminas iki trijų mėnesių;

| b) | 0,01  % 7 straipsnyje nurodytų finansinių sandorių atveju. |
| --- | --- |

b)

0,01  % 7 straipsnyje nurodytų finansinių sandorių atveju.

| b) | 0,01  % 7 straipsnyje nurodytų finansinių sandorių atveju. |
| --- | --- |

b)

0,01  % 7 straipsnyje nurodytų finansinių sandorių atveju.

| ba) | 0,01  % 2 straipsnio 1 dalies 5 punkte nurodytų finansinių sandorių, kurių terminas iki trijų mėnesių, atveju. |
| --- | --- |

ba)

0,01  % 2 straipsnio 1 dalies 5 punkte nurodytų finansinių sandorių, kurių terminas iki trijų mėnesių, atveju.

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Nepaisydamos 3 dalies nuostatų, dalyvaujančios valstybes nares 6 ir 7 straipsniuose nurodytiems ne biržos finansiniams sandoriams taiko aukštesnį nei 2 dalyje nurodytą tarifą. Tas aukštesnis tarifas netaikomas ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandoriams, pagal kurių požymius galima objektyviai spręsti, kad jais sumažinama Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 149/2013 10 straipsnyje nustatyta rizika
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3a.
     
  Nepaisydamos 3 dalies nuostatų, dalyvaujančios valstybes nares 6 ir 7 straipsniuose nurodytiems ne biržos finansiniams sandoriams taiko aukštesnį nei 2 dalyje nurodytą tarifą. Tas aukštesnis tarifas netaikomas ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandoriams, pagal kurių požymius galima objektyviai spręsti, kad jais sumažinama Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 149/2013 10 straipsnyje nustatyta rizika
  .

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Pagal 16 straipsnį Komisija
  gali priimti
  deleguotuosius aktus, kuriuose būtų nurodytos priemonės, kurių turi imtis dalyvaujančios valstybės narės pagal 1 dalį. | 2.   Pagal 16 straipsnį Komisija
  priima
  deleguotuosius aktus, kuriuose būtų nurodytos priemonės, kurių turi imtis dalyvaujančios valstybės narės pagal 1 dalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Pagal 16 straipsnį Komisija
  gali priimti
  deleguotuosius aktus, kuriuose būtų nurodytos priemonės, kurių turi imtis dalyvaujančios valstybės narės pagal 1 dalį.

2.   Pagal 16 straipsnį Komisija
  priima
  deleguotuosius aktus, kuriuose būtų nurodytos priemonės, kurių turi imtis dalyvaujančios valstybės narės pagal 1 dalį.

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 5 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija
  gali priimti
  įgyvendinimo aktus, kuriuose būtų numatyti vienodi mokėtino FSM surinkimo metodai. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 18 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. | Komisija
  priima
  įgyvendinimo aktus, kuriuose būtų numatyti vienodi mokėtino FSM surinkimo
  ir mokestinio sukčiavimo, mokesčio slėpimo ir agresyvaus mokesčių planavimo prevencijos
  metodai.
  Valstybės narės galėtų priimti papildomas priemones
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 18 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija
  gali priimti
  įgyvendinimo aktus, kuriuose būtų numatyti vienodi mokėtino FSM surinkimo metodai. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 18 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

Komisija
  priima
  įgyvendinimo aktus, kuriuose būtų numatyti vienodi mokėtino FSM surinkimo
  ir mokestinio sukčiavimo, mokesčio slėpimo ir agresyvaus mokesčių planavimo prevencijos
  metodai.
  Valstybės narės galėtų priimti papildomas priemones
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 18 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 6 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Įvedus FSM, administracinė mokesčių institucijų našta išlaikoma kuo mažesnė. Šiuo tikslu Komisija skatina nacionalinių mokesčių institucijų bendradarbiavimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

6a.
     
  Įvedus FSM, administracinė mokesčių institucijų našta išlaikoma kuo mažesnė. Šiuo tikslu Komisija skatina nacionalinių mokesčių institucijų bendradarbiavimą.

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 6 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Valstybės narės kasmet Komisijai ir Eurostatui pateikia sandorių apyvartą, kuria remiantis surinktos įplaukos pagal institucijos tipą. Jos šią informaciją pateikia viešai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

6b.
     
  Valstybės narės kasmet Komisijai ir Eurostatui pateikia sandorių apyvartą, kuria remiantis surinktos įplaukos pagal institucijos tipą. Jos šią informaciją pateikia viešai.

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Dalyvaujančios valstybės narės priima priemones, siekdamos užkirsti kelią mokestiniam sukčiavimui
  ir
  mokesčio slėpimui. | Dalyvaujančios valstybės narės priima priemones, siekdamos užkirsti kelią mokestiniam sukčiavimui, mokesčio slėpimui
  ir agresyviam mokesčių planavimui
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Dalyvaujančios valstybės narės priima priemones, siekdamos užkirsti kelią mokestiniam sukčiavimui
  ir
  mokesčio slėpimui.

Dalyvaujančios valstybės narės priima priemones, siekdamos užkirsti kelią mokestiniam sukčiavimui, mokesčio slėpimui
  ir agresyviam mokesčių planavimui
  .

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Komisija įsteigia ekspertų darbo grupę (FSM komitetą), sudarytą iš visų valstybių narių, Komisijos, ECB ir ESMA atstovų, kuri padėtų dalyvaujančioms valstybėms narėms užtikrinti veiksmingą šios direktyvos įgyvendinimą ir užkirsti kelią mokesčio slėpimui ir agresyviam mokesčių planavimui ir išsaugoti vidaus rinkos vientisumą. |
| | 2.
     
  FSM komitetas įvertina veiksmingą šios direktyvos įgyvendinimą, įvertina poveikį vidaus rinkai ir nustato mokesčio vengimo schemas, įskaitant piktnaudžiavimo atvejus, kaip apibrėžta 14 straipsnyje, kad pasiūlytų atsakomąsias priemones, prireikus, visapusiškai pasinaudodamas Sąjungos apmokestinimo ir finansinių paslaugų reguliavimo srities teisės aktais ir tarptautinių organizacijų nustatytomis bendradarbiavimo mokesčių klausimais priemonėmis. |
| | 3.
     
  Siekdamos įvertinti klausimus, susijusius su veiksmingu FSM taikymu, valstybės narės gali sudaryti FSM komiteto pakomitetį, sudarytą iš dalyvaujančių valstybių narių atstovų. Pakomitetis turi būti atsakingas tik už klausimus, kurie nedaro poveikio nedalyvaujančioms valstybėms narėms ir kurie yra susiję su veiksmingu FSM taikymu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.
     
  Komisija įsteigia ekspertų darbo grupę (FSM komitetą), sudarytą iš visų valstybių narių, Komisijos, ECB ir ESMA atstovų, kuri padėtų dalyvaujančioms valstybėms narėms užtikrinti veiksmingą šios direktyvos įgyvendinimą ir užkirsti kelią mokesčio slėpimui ir agresyviam mokesčių planavimui ir išsaugoti vidaus rinkos vientisumą.

2.
     
  FSM komitetas įvertina veiksmingą šios direktyvos įgyvendinimą, įvertina poveikį vidaus rinkai ir nustato mokesčio vengimo schemas, įskaitant piktnaudžiavimo atvejus, kaip apibrėžta 14 straipsnyje, kad pasiūlytų atsakomąsias priemones, prireikus, visapusiškai pasinaudodamas Sąjungos apmokestinimo ir finansinių paslaugų reguliavimo srities teisės aktais ir tarptautinių organizacijų nustatytomis bendradarbiavimo mokesčių klausimais priemonėmis.

3.
     
  Siekdamos įvertinti klausimus, susijusius su veiksmingu FSM taikymu, valstybės narės gali sudaryti FSM komiteto pakomitetį, sudarytą iš dalyvaujančių valstybių narių atstovų. Pakomitetis turi būti atsakingas tik už klausimus, kurie nedaro poveikio nedalyvaujančioms valstybėms narėms ir kurie yra susiję su veiksmingu FSM taikymu.

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   11 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami neribotam laikui nuo
  19 straipsnyje
  nurodytos dienos. | 2.   11 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami neribotam laikui nuo
  21 straipsnyje
  nurodytos dienos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   11 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami neribotam laikui nuo
  19 straipsnyje
  nurodytos dienos.

2.   11 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami neribotam laikui nuo
  21 straipsnyje
  nurodytos dienos.

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Taryba gali bet kada panaikinti 11 straipsnio 2 dalyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui. | 3.   
  Europos Parlamentas arba
  Taryba gali bet kada panaikinti 11 straipsnio 2 dalyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Taryba gali bet kada panaikinti 11 straipsnio 2 dalyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

3.   
  Europos Parlamentas arba
  Taryba gali bet kada panaikinti 11 straipsnio 2 dalyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį praneša Tarybai. | 4.   Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį
  tuo pačiu metu
  praneša
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.   Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį praneša Tarybai.

4.   Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį
  tuo pačiu metu
  praneša
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai.

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Pagal 11 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Tarybai dienos Taryba nepareiškė prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. | 5.   Pagal 11 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai dienos
  nei Europos Parlamentas, nei
  Taryba nepareiškė prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui
  tiek Europos Parlamentas, tiek
  Taryba praneša Komisijai, kad
  jie
  neprieštaraus.
  Europos Parlamento arba
  Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5.   Pagal 11 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Tarybai dienos Taryba nepareiškė prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

5.   Pagal 11 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai dienos
  nei Europos Parlamentas, nei
  Taryba nepareiškė prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui
  tiek Europos Parlamentas, tiek
  Taryba praneša Komisijai, kad
  jie
  neprieštaraus.
  Europos Parlamento arba
  Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 straipsnio pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kas
  penkerius
  metus, o pirmą kartą iki 2016 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Tarybai šios direktyvos taikymo ataskaitą ir prireikus pasiūlymą. | Kas
  trejus
  metus, o pirmą kartą iki 2016 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai šios direktyvos taikymo ataskaitą ir prireikus pasiūlymą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Kas
  penkerius
  metus, o pirmą kartą iki 2016 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Tarybai šios direktyvos taikymo ataskaitą ir prireikus pasiūlymą.

Kas
  trejus
  metus, o pirmą kartą iki 2016 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai šios direktyvos taikymo ataskaitą ir prireikus pasiūlymą.

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 straipsnio antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Toje ataskaitoje Komisija bent jau išnagrinėja FSM poveikį tinkamam vidaus rinkos, finansų rinkų ir realiosios ekonomikos veikimui, taip pat atsižvelgia į tarptautiniu mastu padarytą pažangą, susijusią su finansų sektoriaus apmokestinimu. | Toje ataskaitoje Komisija bent jau išnagrinėja FSM poveikį tinkamam vidaus rinkos, finansų rinkų ir realiosios ekonomikos veikimui, taip pat atsižvelgia į tarptautiniu mastu padarytą pažangą, susijusią su finansų sektoriaus apmokestinimu.
  Remiantis šio nagrinėjimo rezultatais, atliekami reikalingi patikslinimai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Toje ataskaitoje Komisija bent jau išnagrinėja FSM poveikį tinkamam vidaus rinkos, finansų rinkų ir realiosios ekonomikos veikimui, taip pat atsižvelgia į tarptautiniu mastu padarytą pažangą, susijusią su finansų sektoriaus apmokestinimu.

Toje ataskaitoje Komisija bent jau išnagrinėja FSM poveikį tinkamam vidaus rinkos, finansų rinkų ir realiosios ekonomikos veikimui, taip pat atsižvelgia į tarptautiniu mastu padarytą pažangą, susijusią su finansų sektoriaus apmokestinimu.
  Remiantis šio nagrinėjimo rezultatais, atliekami reikalingi patikslinimai.

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 straipsnio antra a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Komisija taip pat įvertina kai kurių nuostatų, pvz., atitinkamos FSM taikymo srities ir pensijų fondams taikomo mokesčio tarifo, poveikį, tinkamai atsižvelgdama į įvairius rizikos lygius ir verslo modelius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija taip pat įvertina kai kurių nuostatų, pvz., atitinkamos FSM taikymo srities ir pensijų fondams taikomo mokesčio tarifo, poveikį, tinkamai atsižvelgdama į įvairius rizikos lygius ir verslo modelius.

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 straipsnio 1 dalies antra a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2 straipsnio 1 dalies 3a punkte nurodytoms priemonėms taikomas 9 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytas tarifas iki 2017 m. sausio 1 d. siekia 0,05  %. |
| | 2 straipsnio 1 dalies 8 punkto f papunktyje nurodytoms institucijoms taikomas tarifas, nurodytas 9 straipsnio 2 dalies a punkte, siekia 0,05  %, o 9 dalies 2 punkto b papunktyje nurodytas tarifas iki 2017 m. sausio 1 d. sieks 0,005  %. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2 straipsnio 1 dalies 3a punkte nurodytoms priemonėms taikomas 9 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytas tarifas iki 2017 m. sausio 1 d. siekia 0,05  %.

2 straipsnio 1 dalies 8 punkto f papunktyje nurodytoms institucijoms taikomas tarifas, nurodytas 9 straipsnio 2 dalies a punkte, siekia 0,05  %, o 9 dalies 2 punkto b papunktyje nurodytas tarifas iki 2017 m. sausio 1 d. sieks 0,005  %.

---

(1)  

  OL L 176, 2013 6 27, p. 1.

(*)  

  OL L 52, 2013 2 23, p. 11.

(2)  

  OL L 201, 2012 7 27, p. 1.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/322 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/322

---

P7_TA(2013)0313

Euro įvedimas Latvijoje 2014 m. sausio 1 d. *

2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl euro įvedimo Latvijoje 2014 m. sausio 1 d. (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2016/C 075/46)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2013)0345), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2013)0345),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. Komisijos konvergencijos ataskaitą (COM(2013)0341) ir į 2013 m. birželio mėn. Europos Centrinio Banko konvergencijos ataskaitą dėl Latvijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. Komisijos konvergencijos ataskaitą (COM(2013)0341) ir į 2013 m. birželio mėn. Europos Centrinio Banko konvergencijos ataskaitą dėl Latvijos,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą, pridedamą prie 2013 m. Komisijos konvergencijos ataskaitos dėl Latvijos (SWD(2013)0196), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą, pridedamą prie 2013 m. Komisijos konvergencijos ataskaitos dėl Latvijos (SWD(2013)0196),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl euro zonos plėtros (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl euro zonos plėtros (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 20 d. rezoliuciją dėl konsultacijų su Europos Parlamentu metodo gerinimo Euro zonos plėtros procedūros metu (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 20 d. rezoliuciją dėl konsultacijų su Europos Parlamentu metodo gerinimo Euro zonos plėtros procedūros metu (2),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 140 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0183/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 140 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0183/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 83 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 83 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0237/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0237/2013),

| A. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 140 straipsnyje numatyta užtikrinti aukšto lygio tvarią konvergenciją ir nurodyti kriterijai, kuriuos turi atitikti visos valstybės narės, t. y. didelis kainų stabilumas, valstybės finansinės padėties tvarumas, valiutos kurso mechanizmo nustatytų normalių svyravimo ribų laikymasis ir valstybės narės pasiektas konvergencijos ir jos dalyvavimo Europos pinigų sistemos valiutos kurso mechanizme patvarumas, kurį atspindi ilgalaikių palūkanų normos (Mastrichto kriterijai); |
| --- | --- |

A.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 140 straipsnyje numatyta užtikrinti aukšto lygio tvarią konvergenciją ir nurodyti kriterijai, kuriuos turi atitikti visos valstybės narės, t. y. didelis kainų stabilumas, valstybės finansinės padėties tvarumas, valiutos kurso mechanizmo nustatytų normalių svyravimo ribų laikymasis ir valstybės narės pasiektas konvergencijos ir jos dalyvavimo Europos pinigų sistemos valiutos kurso mechanizme patvarumas, kurį atspindi ilgalaikių palūkanų normos (Mastrichto kriterijai);

| B. | kadangi Latvija įvykdė Mastrichto kriterijus, kaip nurodyta SESV 140 straipsnyje ir prie Europos Sąjungos sutarties ir prie SESV pridėtame Protokole Nr. 13 dėl konvergencijos kriterijų; |
| --- | --- |

B.

kadangi Latvija įvykdė Mastrichto kriterijus, kaip nurodyta SESV 140 straipsnyje ir prie Europos Sąjungos sutarties ir prie SESV pridėtame Protokole Nr. 13 dėl konvergencijos kriterijų;

| C. | kadangi pranešėjas lankėsi Latvijoje, siekdamas įvertinti šios šalies pasirengimą prisijungti prie euro zonos; |
| --- | --- |

C.

kadangi pranešėjas lankėsi Latvijoje, siekdamas įvertinti šios šalies pasirengimą prisijungti prie euro zonos;

| D. | kadangi Latvijos gyventojai dėjo ypatingas pastangas siekdami įveikti finansų krizę ir vėl užtikrino konkurencingumą ir ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

D.

kadangi Latvijos gyventojai dėjo ypatingas pastangas siekdami įveikti finansų krizę ir vėl užtikrino konkurencingumą ir ekonomikos augimą;

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui;

| 2. | pritaria, kad Latvija 2014 m. sausio 1 d. įsivestų eurą; |
| --- | --- |

2.

pritaria, kad Latvija 2014 m. sausio 1 d. įsivestų eurą;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija ir Europos Centrinis Bankas (ECB) atliko vertinimą esant pasaulio finansų krizei, pakenkusiai daugelio kitų valstybių narių planams pasiekti nominalią konvergenciją, ir kad jį atlikus, visų pirma, prasidėjo reikšmingas ciklinis infliacijos mažėjimas; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija ir Europos Centrinis Bankas (ECB) atliko vertinimą esant pasaulio finansų krizei, pakenkusiai daugelio kitų valstybių narių planams pasiekti nominalią konvergenciją, ir kad jį atlikus, visų pirma, prasidėjo reikšmingas ciklinis infliacijos mažėjimas;

| 4. | ypač atkreipia dėmesį į tai, kad pasaulinė finansų krizė padarė Latvijai žalos skurdo, nedarbo ir demografinių pokyčių srityse; ragina Latviją ir jos partneres Sąjungoje diegti griežtus makrolygio rizikos ribojimo standartus siekiant užkirsti kelią netvariems kapitalo srautams ir kredito augimo tendencijoms, su kuriomis buvo susiduriama prieš krizę; |
| --- | --- |

4.

ypač atkreipia dėmesį į tai, kad pasaulinė finansų krizė padarė Latvijai žalos skurdo, nedarbo ir demografinių pokyčių srityse; ragina Latviją ir jos partneres Sąjungoje diegti griežtus makrolygio rizikos ribojimo standartus siekiant užkirsti kelią netvariems kapitalo srautams ir kredito augimo tendencijoms, su kuriomis buvo susiduriama prieš krizę;

| 5. | pažymi, kad Latvijos vyriausybei ir gyventojams imantis ryžtingų, patikimų ir tvarių priemonių Latvija įvykdė kriterijus; atkreipia dėmesį į tai, kad bendras makroekonominės ir finansinės padėties tvarumas priklausys nuo to, kaip ne tik Latvijoje, bet ir visoje ekonominėje ir pinigų sąjungoje bus įgyvendinamos suderintos ir plataus užmojo reformos, kuriomis būtų siekiama suderinti drausmę su solidarumu ir ilgalaikėmis tvariomis investicijomis; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad Latvijos vyriausybei ir gyventojams imantis ryžtingų, patikimų ir tvarių priemonių Latvija įvykdė kriterijus; atkreipia dėmesį į tai, kad bendras makroekonominės ir finansinės padėties tvarumas priklausys nuo to, kaip ne tik Latvijoje, bet ir visoje ekonominėje ir pinigų sąjungoje bus įgyvendinamos suderintos ir plataus užmojo reformos, kuriomis būtų siekiama suderinti drausmę su solidarumu ir ilgalaikėmis tvariomis investicijomis;

| 6. | pažymi, kad 2013 m. konvergencijos ataskaitoje ECB išreiškė susirūpinimą dėl ilgalaikio Latvijos ekonominės konvergencijos tvarumo; visų pirma pabrėžia šiuos minėtoje ataskaitoje pareikiamus pareiškimus ir rekomendacijas:






  — | prisijungus prie pinigų sąjungos turi būti vykdomos minėtosios pinigų ir valiutos kurso priemonės ir padidėja vidaus lankstumo ir atsparumo svarba; todėl valdžios institucijos, be to, kas padaryta nuo 2009 m., turėtų ieškoti būdų turimoms alternatyvioms anticiklinės politikos priemonėms stiprinti; |
| --- | --- | --- |

6.

pažymi, kad 2013 m. konvergencijos ataskaitoje ECB išreiškė susirūpinimą dėl ilgalaikio Latvijos ekonominės konvergencijos tvarumo; visų pirma pabrėžia šiuos minėtoje ataskaitoje pareikiamus pareiškimus ir rekomendacijas:

—

prisijungus prie pinigų sąjungos turi būti vykdomos minėtosios pinigų ir valiutos kurso priemonės ir padidėja vidaus lankstumo ir atsparumo svarba; todėl valdžios institucijos, be to, kas padaryta nuo 2009 m., turėtų ieškoti būdų turimoms alternatyvioms anticiklinės politikos priemonėms stiprinti;

| — | Latvija turi ir toliau užtikrinti visapusišką fiskalinę konsolidaciją vadovaudamasi Stabilumo ir augimo pakto reikalavimais, įgyvendinti fiskalinę programą, padedančią ateityje negrįžti prie procikliškos politikos, ir jos laikytis; |
| --- | --- |

—

Latvija turi ir toliau užtikrinti visapusišką fiskalinę konsolidaciją vadovaudamasi Stabilumo ir augimo pakto reikalavimais, įgyvendinti fiskalinę programą, padedančią ateityje negrįžti prie procikliškos politikos, ir jos laikytis;

| — | būtinybė užtikrinti tvirtesnę institucinę aplinką ir šešėlinė ekonomika, kuri, nors ir mažėja, tebėra palyginti didelė, ne tik lemia viešųjų pajamų praradimą, bet ir iškraipo konkurenciją, kenkia Latvijos konkurencingumui ir mažina šalies patrauklumą tiesioginėms užsienio investicijoms tokiu būdu trukdydamos užtikrinti ilgalaikes investicijas ir našumą; mano, jog į šias problemas reikia rimtai atsižvelgti, ypač jei dabartinės infliacijos ir kapitalo judėjimo tendencijos keisis; vis dėlto mano, jog šios problemos nepakeis bendro teigiamo vertinimo dėl euro įvedimo Latvijoje; |
| --- | --- |

—

būtinybė užtikrinti tvirtesnę institucinę aplinką ir šešėlinė ekonomika, kuri, nors ir mažėja, tebėra palyginti didelė, ne tik lemia viešųjų pajamų praradimą, bet ir iškraipo konkurenciją, kenkia Latvijos konkurencingumui ir mažina šalies patrauklumą tiesioginėms užsienio investicijoms tokiu būdu trukdydamos užtikrinti ilgalaikes investicijas ir našumą; mano, jog į šias problemas reikia rimtai atsižvelgti, ypač jei dabartinės infliacijos ir kapitalo judėjimo tendencijos keisis; vis dėlto mano, jog šios problemos nepakeis bendro teigiamo vertinimo dėl euro įvedimo Latvijoje;

| 7. | ragina Latvijos vyriausybę ir toliau apdairiai taikyti fiskalinės politikos priemones ir vykdyti bendrą stabilumo skatinimo politiką numatant ateityje galimą makroekonominį disbalansą ir su kainų stabilumu susijusią riziką ir mažinant disbalansą, kurį Įspėjimo mechanizmo ataskaitoje nurodė Komisija; pažymi, kad kainų stabilumas Latvijoje labai priklauso nuo pagrindinių produktų, sudarančių jos vartotojo krepšelį, kainų pokyčių, susijusių su žemu energijos vartojimo efektyvumu ir didelio masto energijos importu iš vieno šaltinio; ragina Latvijos vyriausybę spręsti šiuos klausimus ir stiprinti bendras pastangas siekiant nacionalinių strategijos „Europa 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

7.

ragina Latvijos vyriausybę ir toliau apdairiai taikyti fiskalinės politikos priemones ir vykdyti bendrą stabilumo skatinimo politiką numatant ateityje galimą makroekonominį disbalansą ir su kainų stabilumu susijusią riziką ir mažinant disbalansą, kurį Įspėjimo mechanizmo ataskaitoje nurodė Komisija; pažymi, kad kainų stabilumas Latvijoje labai priklauso nuo pagrindinių produktų, sudarančių jos vartotojo krepšelį, kainų pokyčių, susijusių su žemu energijos vartojimo efektyvumu ir didelio masto energijos importu iš vieno šaltinio; ragina Latvijos vyriausybę spręsti šiuos klausimus ir stiprinti bendras pastangas siekiant nacionalinių strategijos „Europa 2020“ tikslų;

| 8. | yra susirūpinęs dėl nepakankamos Latvijos piliečių paramos euro įvedimui; ragina Latvijos vyriausybę ir valdžios institucijas aktyviau bendrauti su Latvijos gyventojais siekiant užtikrinti, kad visuomenė labiau pritartų euro įvedimui; ragina Latvijos vyriausybę ir valdžios institucijas tęsti informavimo ir komunikacijos kampaniją, kad informacija pasiektų visus Latvijos piliečius; |
| --- | --- |

8.

yra susirūpinęs dėl nepakankamos Latvijos piliečių paramos euro įvedimui; ragina Latvijos vyriausybę ir valdžios institucijas aktyviau bendrauti su Latvijos gyventojais siekiant užtikrinti, kad visuomenė labiau pritartų euro įvedimui; ragina Latvijos vyriausybę ir valdžios institucijas tęsti informavimo ir komunikacijos kampaniją, kad informacija pasiektų visus Latvijos piliečius;

| 9. | ragina Latvijos vyriausybę tinkamomis struktūrinėmis ir švietimo reformomis šalinti struktūrinius darbo rinkos trūkumus; visų pirma ragina Latvijos vyriausybę spręsti skurdo ir didėjančios pajamų nelygybės problemą; |
| --- | --- |

9.

ragina Latvijos vyriausybę tinkamomis struktūrinėmis ir švietimo reformomis šalinti struktūrinius darbo rinkos trūkumus; visų pirma ragina Latvijos vyriausybę spręsti skurdo ir didėjančios pajamų nelygybės problemą;

| 10. | pripažįsta, kad per pastaruosius trejus metus Latvijos bankų sektorius išliko stabilus; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad bankininkystės modelis per pirmąjį pasaulinės finansų krizės etapą susidūrė su nelengvomis užduotimis; pabrėžia, kad tuo metu Latvijos finansų sistemos žlugimo išvengta tik ES ir TVF pagalbos dėka; palankiai vertina dabartines reformas, kuriomis siekiam sustiprinti Latvijos bankų, aktyviai dalyvaujančių nerezidentų indėlių (NRD) veikloje, reguliavimą; ragina Latvijos valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų išlaikyta griežta tų bankų priežiūra ir įgyvendinamos tinkamos papildomos rizikos valdymo priemonės; taip pat ragina Latvijos valdžios institucijas ir toliau įdėmiai stebėti galimą bankų turto ir įsipareigojimų terminų neatitikimą, kuris gali būti vertinamas kaip grėsmė finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

10.

pripažįsta, kad per pastaruosius trejus metus Latvijos bankų sektorius išliko stabilus; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad bankininkystės modelis per pirmąjį pasaulinės finansų krizės etapą susidūrė su nelengvomis užduotimis; pabrėžia, kad tuo metu Latvijos finansų sistemos žlugimo išvengta tik ES ir TVF pagalbos dėka; palankiai vertina dabartines reformas, kuriomis siekiam sustiprinti Latvijos bankų, aktyviai dalyvaujančių nerezidentų indėlių (NRD) veikloje, reguliavimą; ragina Latvijos valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų išlaikyta griežta tų bankų priežiūra ir įgyvendinamos tinkamos papildomos rizikos valdymo priemonės; taip pat ragina Latvijos valdžios institucijas ir toliau įdėmiai stebėti galimą bankų turto ir įsipareigojimų terminų neatitikimą, kuris gali būti vertinamas kaip grėsmė finansiniam stabilumui;

| 11. | ragina Latvijos valdžios institucijas ir toliau praktiškai rengtis užtikrinti sklandų naujos valiutos įvedimo procesą; ragina Latvijos vyriausybę nustatyti tinkamas kontrolės priemones, skirtas užtikrinti, kad euro įvedimu nebūtų naudojamasi kainoms nepastebimai didinti; |
| --- | --- |

11.

ragina Latvijos valdžios institucijas ir toliau praktiškai rengtis užtikrinti sklandų naujos valiutos įvedimo procesą; ragina Latvijos vyriausybę nustatyti tinkamas kontrolės priemones, skirtas užtikrinti, kad euro įvedimu nebūtų naudojamasi kainoms nepastebimai didinti;

| 12. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

12.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 13. | apgailestauja dėl itin trumpo laikotarpio, per kurį Parlamentas buvo paprašytas pateikti savo nuomonę pagal SESV 140 straipsnį; prašo Komisiją ir valstybes nares, ketinančias įsivesti eurą, pateikti tinkamus terminus, kad Parlamentas galėtų pateikti nuomonę, remdamasis išsamiomis ir įtraukiomis diskusijomis; |
| --- | --- |

13.

apgailestauja dėl itin trumpo laikotarpio, per kurį Parlamentas buvo paprašytas pateikti savo nuomonę pagal SESV 140 straipsnį; prašo Komisiją ir valstybes nares, ketinančias įsivesti eurą, pateikti tinkamus terminus, kad Parlamentas galėtų pateikti nuomonę, remdamasis išsamiomis ir įtraukiomis diskusijomis;

| 14. | prašo Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

14.

prašo Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, Europos Centriniam Bankui, euro grupei ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

15.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, Europos Centriniam Bankui, euro grupei ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  OL C 298 E, 2006 12 8, p. 249.

(2)  OL C 146 E, 2008 6 12, p. 251.

---

2013 m. liepos 4 d., ketvirtadienis

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/325 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/325

---

P7_TA(2013)0320

Papildoma makrofinansinė pagalba Gruzijai ***III

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl papildomos makrofinansinės pagalbos suteikimo Gruzijai bendro teksto (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas)

(2016/C 075/47)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Taikinimo komiteto patvirtintą bendrą tekstą ir su juo susijusį Parlamento ir Tarybos pareiškimą (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Taikinimo komiteto patvirtintą bendrą tekstą ir su juo susijusį Parlamento ir Tarybos pareiškimą (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013),

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0804), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0804),

| — | atsižvelgdamas į per antrąjį svarstymą priimtą savo poziciją (2) dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per antrąjį svarstymą priimtą savo poziciją (2) dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę dėl Parlamento pasiūlytų per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos pakeitimų (COM(2013)0067), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę dėl Parlamento pasiūlytų per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos pakeitimų (COM(2013)0067),

| — | atsižvelgdamas į per antrąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per antrąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 13 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 13 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 69 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 69 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į savo delegacijos Taikinimo komitete pranešimą (A7-0244/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo delegacijos Taikinimo komitete pranešimą (A7-0244/2013),

| 1. | pritaria bendram tekstui; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendram tekstui;

| 2. | patvirtina Europos Parlamento ir Tarybos bendrą pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

patvirtina Europos Parlamento ir Tarybos bendrą pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos;

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas kartu su susijusiu Europos Parlamento ir Tarybos pareiškimu būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas kartu su susijusiu Europos Parlamento ir Tarybos pareiškimu būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 377 E, 2012 12 7, p. 211.

(2)  2012 12 11 priimti tekstai, P7_TA(2012)0472.

(3)  OL C 291 E, 2012 5 10, p. 1.

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Bendras Europos Parlamento ir Tarybos pareiškimas, priimtas kartu su sprendimu, kuriuo Gruzijai suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba

Europos Parlamentas ir Taryba:

| — | susitaria, kad sprendimo, kuriuo Gruzijai suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba, priėmimas turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į tai, kad reikalingas pagrindas, kuriuo turėtų būti užtikrinami patikimi ir veiksmingi sprendimai dėl makrofinansinės pagalbos teikimo trečiosioms šalims; |
| --- | --- |

—

susitaria, kad sprendimo, kuriuo Gruzijai suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba, priėmimas turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į tai, kad reikalingas pagrindas, kuriuo turėtų būti užtikrinami patikimi ir veiksmingi sprendimai dėl makrofinansinės pagalbos teikimo trečiosioms šalims;

| — | susitaria, kad sprendimų dėl būsimų makrofinansinės pagalbos operacijų priėmimas turėtų būti paremtas toliau išdėstytais svarstymais ir principais dėl Sąjungos makrofinansinės pagalbos suteikimo reikalavimus atitinkančioms trečiosioms šalims ir teritorijoms, nedarant poveikio teisėkūros iniciatyvos teisei ir būsimoms galimoms šių svarstymų ir principų teisinėms formoms; |
| --- | --- |

—

susitaria, kad sprendimų dėl būsimų makrofinansinės pagalbos operacijų priėmimas turėtų būti paremtas toliau išdėstytais svarstymais ir principais dėl Sąjungos makrofinansinės pagalbos suteikimo reikalavimus atitinkančioms trečiosioms šalims ir teritorijoms, nedarant poveikio teisėkūros iniciatyvos teisei ir būsimoms galimoms šių svarstymų ir principų teisinėms formoms;

| — | įsipareigoja visapusiškai įtraukti šiuos svarstymus ir principus į būsimus atskirai priimamus sprendimus dėl Sąjungos makrofinansinės pagalbosteikimo. |
| --- | --- |

—

įsipareigoja visapusiškai įtraukti šiuos svarstymus ir principus į būsimus atskirai priimamus sprendimus dėl Sąjungos makrofinansinės pagalbosteikimo.

A DALIS. SVARSTYMAI

| (1) | Sąjunga yra pagrindinė ekonominės, finansinės ir techninės pagalbos trečiosioms šalims teikėja. Sąjungos makrofinansinė pagalba (makrofinansinė pagalba) pasirodė esanti veiksminga ekonomikos stabilizavimo priemonė ir struktūrinių reformų varomoji jėga tokią pagalbą gaunančiose trečiosiose šalyse ir teritorijose (pagalbos gavėjai). Pagal bendrą Sąjungos politiką šalių kandidačių, potencialių šalių kandidačių ir kaimyninių šalių atžvilgiu Sąjunga turėtų galėti toms šalims teikti makrofinansinę pagalbą siekdama kurti bendrą stabilumo, saugumo ir gerovės erdvę. |
| --- | --- |

(1)

Sąjunga yra pagrindinė ekonominės, finansinės ir techninės pagalbos trečiosioms šalims teikėja. Sąjungos makrofinansinė pagalba (makrofinansinė pagalba) pasirodė esanti veiksminga ekonomikos stabilizavimo priemonė ir struktūrinių reformų varomoji jėga tokią pagalbą gaunančiose trečiosiose šalyse ir teritorijose (pagalbos gavėjai). Pagal bendrą Sąjungos politiką šalių kandidačių, potencialių šalių kandidačių ir kaimyninių šalių atžvilgiu Sąjunga turėtų galėti toms šalims teikti makrofinansinę pagalbą siekdama kurti bendrą stabilumo, saugumo ir gerovės erdvę.

| (2) | Makrofinansinė pagalba turėtų būti grindžiama Europos Parlamento ir Tarybos ad hoc sprendimais dėl konkrečių šalių. Šiais principais siekiama didinti proceso, kurio metu priimami ir įgyvendinami tokie sprendimai, veiksmingumą ir efektyvumą, gerinti pagalbos gavėjų politinių išankstinių sąlygų dėl makrofinansinės pagalbos suteikimo įgyvendinimą ir didinti šios paramos skaidrumą ir demokratinę kontrolę. |
| --- | --- |

(2)

Makrofinansinė pagalba turėtų būti grindžiama Europos Parlamento ir Tarybos ad hoc sprendimais dėl konkrečių šalių. Šiais principais siekiama didinti proceso, kurio metu priimami ir įgyvendinami tokie sprendimai, veiksmingumą ir efektyvumą, gerinti pagalbos gavėjų politinių išankstinių sąlygų dėl makrofinansinės pagalbos suteikimo įgyvendinimą ir didinti šios paramos skaidrumą ir demokratinę kontrolę.

| (3) | Savo 2003 m. birželio 3 d. rezoliucijoje dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims įgyvendinimo Europos Parlamentas paragino priimti pagrindų reglamentą dėl makrofinansinės pagalbos, kad būtų paspartintas sprendimų priėmimo procesas ir sukurtas oficialus ir skaidrus šios finansinės priemonės pagrindas. |
| --- | --- |

(3)

Savo 2003 m. birželio 3 d. rezoliucijoje dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims įgyvendinimo Europos Parlamentas paragino priimti pagrindų reglamentą dėl makrofinansinės pagalbos, kad būtų paspartintas sprendimų priėmimo procesas ir sukurtas oficialus ir skaidrus šios finansinės priemonės pagrindas.

| (4) | 2002 m. spalio 8 d. Tarybos išvadose nustatyti kriterijai (vadinamieji Ženvalio kriterijai), kuriais turi būti vadovaujamasi vykdant makrofinansinės pagalbos operacijas. Šiuos kriterijus reikėtų atnaujinti ir paaiškinti, be kita ko, atsižvelgiant į kriterijus dėl tinkamos paramos formos nustatymo (paskola, dotacija ar jų derinys). |
| --- | --- |

(4)

2002 m. spalio 8 d. Tarybos išvadose nustatyti kriterijai (vadinamieji Ženvalio kriterijai), kuriais turi būti vadovaujamasi vykdant makrofinansinės pagalbos operacijas. Šiuos kriterijus reikėtų atnaujinti ir paaiškinti, be kita ko, atsižvelgiant į kriterijus dėl tinkamos paramos formos nustatymo (paskola, dotacija ar jų derinys).

| (5) | Nustačius šiuos principus Sąjungai turėtų būti sudarytos sąlygos greitai teikti makrofinansinę pagalbą, visų pirma kai dėl tam tikrų aplinkybių reikalingi skubūs veiksmai, ir padidinti makrofinansinės pagalbos įgyvendinimui taikomų kriterijų aiškumą ir skaidrumą. |
| --- | --- |

(5)

Nustačius šiuos principus Sąjungai turėtų būti sudarytos sąlygos greitai teikti makrofinansinę pagalbą, visų pirma kai dėl tam tikrų aplinkybių reikalingi skubūs veiksmai, ir padidinti makrofinansinės pagalbos įgyvendinimui taikomų kriterijų aiškumą ir skaidrumą.

| (6) | Komisija turėtų užtikrinti, kad makrofinansinė pagalba atitiktų įvairių išorės veiksmų sričių principus, tikslus bei priemones ir kitą susijusią Sąjungos politiką. |
| --- | --- |

(6)

Komisija turėtų užtikrinti, kad makrofinansinė pagalba atitiktų įvairių išorės veiksmų sričių principus, tikslus bei priemones ir kitą susijusią Sąjungos politiką.

| (7) | Makrofinansine pagalba turėtų būti remiama Sąjungos išorės politika. Komisijos tarnybos ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) turėtų glaudžiai bendradarbiauti visą makrofinansinės pagalbos operacijos vykdymo laikotarpį siekdamos koordinuoti Sąjungos išorės politiką ir užtikrinti jos nuoseklumą. |
| --- | --- |

(7)

Makrofinansine pagalba turėtų būti remiama Sąjungos išorės politika. Komisijos tarnybos ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) turėtų glaudžiai bendradarbiauti visą makrofinansinės pagalbos operacijos vykdymo laikotarpį siekdamos koordinuoti Sąjungos išorės politiką ir užtikrinti jos nuoseklumą.

| (8) | Makrofinansinė pagalba turėtų paremti pagalbos gavėjų įsipareigojimus laikytis Sąjungos pripažįstamų bendrų vertybių, tokių kaip demokratija, teisinė valstybė, geras valdymas, pagarba žmogaus teisėms, tvari plėtra ir skurdo mažinimas bei atviros, taisyklėmis grindžiamos ir sąžiningos prekybos principų. |
| --- | --- |

(8)

Makrofinansinė pagalba turėtų paremti pagalbos gavėjų įsipareigojimus laikytis Sąjungos pripažįstamų bendrų vertybių, tokių kaip demokratija, teisinė valstybė, geras valdymas, pagarba žmogaus teisėms, tvari plėtra ir skurdo mažinimas bei atviros, taisyklėmis grindžiamos ir sąžiningos prekybos principų.

| (9) | Išankstinė makrofinansinės pagalbos suteikimo sąlyga turėtų būti ta, kad reikalavimus atitinkanti šalis turėtų veiksmingus demokratinius mechanizmus, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, laikytųsi teisinės valstybės principų ir gerbtų žmogaus teises. Komisija turėtų reguliariai stebėti, kaip įgyvendinamos tos išankstinės sąlygos. |
| --- | --- |

(9)

Išankstinė makrofinansinės pagalbos suteikimo sąlyga turėtų būti ta, kad reikalavimus atitinkanti šalis turėtų veiksmingus demokratinius mechanizmus, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, laikytųsi teisinės valstybės principų ir gerbtų žmogaus teises. Komisija turėtų reguliariai stebėti, kaip įgyvendinamos tos išankstinės sąlygos.

| (10) | Atskirais makrofinansinės pagalbos sprendimais, be kita ko, turėtų būti siekiama didesnio pagalbos gavėjų viešųjų finansų valdymo veiksmingumo, skaidrumo ir atskaitomybės. Komisija turėtų nuolat stebėti, kaip įgyvendinami šie tikslai. |
| --- | --- |

(10)

Atskirais makrofinansinės pagalbos sprendimais, be kita ko, turėtų būti siekiama didesnio pagalbos gavėjų viešųjų finansų valdymo veiksmingumo, skaidrumo ir atskaitomybės. Komisija turėtų nuolat stebėti, kaip įgyvendinami šie tikslai.

| (11) | Makrofinansine pagalba turėtų būti siekiama remti trečiųjų šalių ir teritorijų, patiriančių užsienio valiutos trūkumą ir susijusius išorės finansavimo sunkumus, tvarios išorės finansų būklės atkūrimą. Makrofinansine pagalba neturėtų būti užtikrinama nuolatinė finansinė parama, jos pradinis tikslas taip pat nėra remti pagalbos gavėjų ekonominį ir socialinį vystymąsi. |
| --- | --- |

(11)

Makrofinansine pagalba turėtų būti siekiama remti trečiųjų šalių ir teritorijų, patiriančių užsienio valiutos trūkumą ir susijusius išorės finansavimo sunkumus, tvarios išorės finansų būklės atkūrimą. Makrofinansine pagalba neturėtų būti užtikrinama nuolatinė finansinė parama, jos pradinis tikslas taip pat nėra remti pagalbos gavėjų ekonominį ir socialinį vystymąsi.

| (12) | Makrofinansinė pagalba turėtų papildyti Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir kitų daugiašalių finansų įstaigų suteiktus išteklius; be to, Sąjunga ir kiti pagalbos teikėjai turėtų sąžiningai dalytis našta. Makrofinansine pagalba turėtų būti užtikrinta Sąjungos dalyvavimo papildoma nauda. |
| --- | --- |

(12)

Makrofinansinė pagalba turėtų papildyti Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir kitų daugiašalių finansų įstaigų suteiktus išteklius; be to, Sąjunga ir kiti pagalbos teikėjai turėtų sąžiningai dalytis našta. Makrofinansine pagalba turėtų būti užtikrinta Sąjungos dalyvavimo papildoma nauda.

| (13) | Siekiant užtikrinti, kad su makrofinansine pagalba susiję Sąjungos finansiniai interesai apsaugomi veiksmingai, pagalbos gavėjai turėtų imtis tinkamų priemonių, susijusių su sukčiavimo, korupcijos ir kitų su šia parama siejamų pažeidimų prevencija ir kova su jais, taip pat turėtų būti numatyti Komisijos atliekami patikrinimai ir Audito Rūmų atliekamas auditas. |
| --- | --- |

(13)

Siekiant užtikrinti, kad su makrofinansine pagalba susiję Sąjungos finansiniai interesai apsaugomi veiksmingai, pagalbos gavėjai turėtų imtis tinkamų priemonių, susijusių su sukčiavimo, korupcijos ir kitų su šia parama siejamų pažeidimų prevencija ir kova su jais, taip pat turėtų būti numatyti Komisijos atliekami patikrinimai ir Audito Rūmų atliekamas auditas.

| (14) | Susitarimo memorandumų priėmimo procedūra turėtų būti pasirinkta vadovaujantis Reglamente (ES) Nr. 182/2011 nustatytais kriterijais. Atsižvelgiant į tai, paprastai turėtų būti taikoma patariamoji procedūra, tačiau, turint omenyje galimą svarbų operacijų, kurių vertė viršija B dalyje nustatytą ribą, poveikį, šioms operacijoms turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra. |
| --- | --- |

(14)

Susitarimo memorandumų priėmimo procedūra turėtų būti pasirinkta vadovaujantis Reglamente (ES) Nr. 182/2011 nustatytais kriterijais. Atsižvelgiant į tai, paprastai turėtų būti taikoma patariamoji procedūra, tačiau, turint omenyje galimą svarbų operacijų, kurių vertė viršija B dalyje nustatytą ribą, poveikį, šioms operacijoms turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra.

B DALIS. PRINCIPAI

1.   Pagalbos tikslas

| a) | Makrofinansinė pagalba turėtų būti išskirtinė nesusietos ir nepriklausomos paramos užtikrinant reikalavimus atitinkančių trečiųjų šalių ir teritorijų mokėjimų balansą finansinė priemonė. Ja turėtų būti siekiama atkurti reikalavimus atitinkančių šalių ir teritorijų, patiriančių išorės finansavimo sunkumų, tvarią išorės finansų būklę. Teikiant pagalbą turėtų būti padedama įgyvendinti politikos programą, apimančią tvirtas koregavimo ir struktūrinių reformų priemones, skirtas mokėjimų balanso būklei pagerinti, ypač programos vykdymo laikotarpiu, ir gerinamas atitinkamų susitarimų su Sąjunga ir programų įgyvendinimas. |
| --- | --- |

a)

Makrofinansinė pagalba turėtų būti išskirtinė nesusietos ir nepriklausomos paramos užtikrinant reikalavimus atitinkančių trečiųjų šalių ir teritorijų mokėjimų balansą finansinė priemonė. Ja turėtų būti siekiama atkurti reikalavimus atitinkančių šalių ir teritorijų, patiriančių išorės finansavimo sunkumų, tvarią išorės finansų būklę. Teikiant pagalbą turėtų būti padedama įgyvendinti politikos programą, apimančią tvirtas koregavimo ir struktūrinių reformų priemones, skirtas mokėjimų balanso būklei pagerinti, ypač programos vykdymo laikotarpiu, ir gerinamas atitinkamų susitarimų su Sąjunga ir programų įgyvendinimas.

| b) | Makrofinansinė pagalba turėtų būti teikiama Komisijai, bendradarbiaujant su daugiašalėmis finansų įstaigomis, nustačius, kad egzistuoja didelis likutinis išorės finansavimo trūkumas, kuris išlieka nepaisant TVF ir kitų daugiašalių įstaigų suteiktų išteklių ir griežtų ekonomikos stabilizavimo ir reformų programų įgyvendinimo atitinkamoje šalyje ar teritorijoje. |
| --- | --- |

b)

Makrofinansinė pagalba turėtų būti teikiama Komisijai, bendradarbiaujant su daugiašalėmis finansų įstaigomis, nustačius, kad egzistuoja didelis likutinis išorės finansavimo trūkumas, kuris išlieka nepaisant TVF ir kitų daugiašalių įstaigų suteiktų išteklių ir griežtų ekonomikos stabilizavimo ir reformų programų įgyvendinimo atitinkamoje šalyje ar teritorijoje.

| c) | Makrofinansinė pagalba turėtų būti teikiama trumpai ir nutraukiama iš karto, kai atkuriamas išorės finansinės padėties tvarumas. |
| --- | --- |

c)

Makrofinansinė pagalba turėtų būti teikiama trumpai ir nutraukiama iš karto, kai atkuriamas išorės finansinės padėties tvarumas.

2.   Reikalavimus atitinkančios šalys ir teritorijos

Reikalavimus gauti makrofinansinę pagalbą atitinkančios trečiosios šalys ir teritorijos turėtų būti:

| — | šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės, |
| --- | --- |

—

šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės,

| — | Europos kaimynystės politikoje dalyvaujančios šalys ir teritorijos, |
| --- | --- |

—

Europos kaimynystės politikoje dalyvaujančios šalys ir teritorijos,

| — | išskirtinėmis ir tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis kitos trečiosios šalys, kurios atlieka lemiamą vaidmenį užtikrinant regioninį stabilumą, yra strategiškai svarbios Sąjungai ir yra artimos Sąjungai politiniu, ekonominiu ir geografiniu požiūriais. |
| --- | --- |

—

išskirtinėmis ir tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis kitos trečiosios šalys, kurios atlieka lemiamą vaidmenį užtikrinant regioninį stabilumą, yra strategiškai svarbios Sąjungai ir yra artimos Sąjungai politiniu, ekonominiu ir geografiniu požiūriais.

3.   Paramos forma

| a) | Makrofinansinė pagalba paprastai turėtų būti teikiama kaip paskola. Vis dėlto išskirtinėmis aplinkybėmis parama gali būti teikiama dotacijos forma arba paskolos ir dotacijos derinio forma. Nustatydama tinkamą galimos dotacijos dalį Komisija, rengdama savo pasiūlymą, turėtų atsižvelgti į pagalbos gavėjo ekonominio išsivystymo lygį, vertinamą pagal vienam gyventojui tenkančias pajamas ir skurdo lygį, taip pat į skolos tvarumo analize pagrįstą šalies pajėgumą grąžinti paramą, tuo pačiu metu užtikrinant, kad būtų laikomasi sąžiningo dalijimosi našta tarp Sąjungos ir kitų paramos teikėjų principo. Šiuo tikslu Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į tai, kokiu mastu tarptautinės finansų įstaigos ir kiti pagalbos teikėjai atitinkamai šaliai taiko lengvatines sąlygas. |
| --- | --- |

a)

Makrofinansinė pagalba paprastai turėtų būti teikiama kaip paskola. Vis dėlto išskirtinėmis aplinkybėmis parama gali būti teikiama dotacijos forma arba paskolos ir dotacijos derinio forma. Nustatydama tinkamą galimos dotacijos dalį Komisija, rengdama savo pasiūlymą, turėtų atsižvelgti į pagalbos gavėjo ekonominio išsivystymo lygį, vertinamą pagal vienam gyventojui tenkančias pajamas ir skurdo lygį, taip pat į skolos tvarumo analize pagrįstą šalies pajėgumą grąžinti paramą, tuo pačiu metu užtikrinant, kad būtų laikomasi sąžiningo dalijimosi našta tarp Sąjungos ir kitų paramos teikėjų principo. Šiuo tikslu Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į tai, kokiu mastu tarptautinės finansų įstaigos ir kiti pagalbos teikėjai atitinkamai šaliai taiko lengvatines sąlygas.

| b) | Kai makrofinansinė pagalba teikiama kaip paskola, Komisija turėtų būti įgaliojama Sąjungos vardu pasiskolinti reikiamas lėšas kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų ir jas perskolinti pagalbos gavėjui. |
| --- | --- |

b)

Kai makrofinansinė pagalba teikiama kaip paskola, Komisija turėtų būti įgaliojama Sąjungos vardu pasiskolinti reikiamas lėšas kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų ir jas perskolinti pagalbos gavėjui.

| c) | Skolinimosi ir skolinimo operacijos turėtų būti atliekamos eurais, taikant tą pačią lėšų įskaitymo datą; dėl jų Sąjungai neturėtų reikėti spręsti su terminų pasikeitimu susijusių klausimų ir ji neturėtų patirti jokios valiutų kurso ar palūkanų normos rizikos. |
| --- | --- |

c)

Skolinimosi ir skolinimo operacijos turėtų būti atliekamos eurais, taikant tą pačią lėšų įskaitymo datą; dėl jų Sąjungai neturėtų reikėti spręsti su terminų pasikeitimu susijusių klausimų ir ji neturėtų patirti jokios valiutų kurso ar palūkanų normos rizikos.

| d) | Visas su skolinimosi ar skolinimo operacijomis susijusias Sąjungos išlaidas turėtų padengti pagalbos gavėjas. |
| --- | --- |

d)

Visas su skolinimosi ar skolinimo operacijomis susijusias Sąjungos išlaidas turėtų padengti pagalbos gavėjas.

| e) | Pagalbos gavėjo prašymu ir susidarius palankioms aplinkybėms sumažinti paskolos palūkanų normą, Komisija gali nuspręsti refinansuoti visą ar dalį jos pradinių paskolų arba pakeisti atitinkamas finansines sąlygas. Refinansavimas ir sąlygų keitimas turėtų būti atliekami pagal 3 punkto d papunktyje nustatytas sąlygas; dėl jų vidutinis susijusios paskolos grąžinimo terminas neturėtų būti pratęsiamas, o refinansavimo arba sąlygų keitimo dieną mokėtina kapitalo suma neturėtų padidėti. |
| --- | --- |

e)

Pagalbos gavėjo prašymu ir susidarius palankioms aplinkybėms sumažinti paskolos palūkanų normą, Komisija gali nuspręsti refinansuoti visą ar dalį jos pradinių paskolų arba pakeisti atitinkamas finansines sąlygas. Refinansavimas ir sąlygų keitimas turėtų būti atliekami pagal 3 punkto d papunktyje nustatytas sąlygas; dėl jų vidutinis susijusios paskolos grąžinimo terminas neturėtų būti pratęsiamas, o refinansavimo arba sąlygų keitimo dieną mokėtina kapitalo suma neturėtų padidėti.

4.   Finansinės nuostatos

| a) | Makrofinansinės pagalbos sumos, teikiamos kaip dotacijos, turėtų derėti su daugiametėje finansinėje programoje numatytais biudžeto asignavimais. |
| --- | --- |

a)

Makrofinansinės pagalbos sumos, teikiamos kaip dotacijos, turėtų derėti su daugiametėje finansinėje programoje numatytais biudžeto asignavimais.

| b) | Makrofinansinės pagalbos sumoms, teikiamoms kaip paskolos, atidėjiniai turėtų būti sudaromi pagal Reglamentą, įsteigiantį Išorės veiksmų garantijų fondą. Atidėjinių sumos turėtų derėti su daugiametėje finansinėje programoje numatytais biudžeto asignavimais. |
| --- | --- |

b)

Makrofinansinės pagalbos sumoms, teikiamoms kaip paskolos, atidėjiniai turėtų būti sudaromi pagal Reglamentą, įsteigiantį Išorės veiksmų garantijų fondą. Atidėjinių sumos turėtų derėti su daugiametėje finansinėje programoje numatytais biudžeto asignavimais.

| c) | Metinius asignavimus turėtų tvirtinti biudžeto valdymo institucija, neviršydama daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų. |
| --- | --- |

c)

Metinius asignavimus turėtų tvirtinti biudžeto valdymo institucija, neviršydama daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų.

5.   Pagalbos dydis

| a) | Pagalbos suma turėtų būti grindžiama reikalavimus atitinkančios šalies ar teritorijos likutiniais išorės finansavimo poreikiais, taip pat reikėtų atsižvelgti į jos pajėgumus užsitikrinti finansavimą iš nuosavų išteklių, ir ypač panaudojant turimas tarptautines atsargas. Finansavimo poreikius turėtų nustatyti Komisija bendradarbiaudama su tarptautinėmis finansų įstaigomis, remdamasi išsamiu kiekybiniu vertinimu ir skaidriais patvirtinamaisiais dokumentais. Visų pirma Komisija turėtų remtis TVF atitinkamos šalies ar teritorijos naujausiomis mokėjimų balanso projekcijomis ir atsižvelgti į numatomus daugiašalių paramos teikėjų finansinius įnašus ir į išankstinį kitų Sąjungos išorės finansavimo priemonių toje reikalavimus atitinkančioje šalyje ar teritorijoje taikymą. |
| --- | --- |

a)

Pagalbos suma turėtų būti grindžiama reikalavimus atitinkančios šalies ar teritorijos likutiniais išorės finansavimo poreikiais, taip pat reikėtų atsižvelgti į jos pajėgumus užsitikrinti finansavimą iš nuosavų išteklių, ir ypač panaudojant turimas tarptautines atsargas. Finansavimo poreikius turėtų nustatyti Komisija bendradarbiaudama su tarptautinėmis finansų įstaigomis, remdamasi išsamiu kiekybiniu vertinimu ir skaidriais patvirtinamaisiais dokumentais. Visų pirma Komisija turėtų remtis TVF atitinkamos šalies ar teritorijos naujausiomis mokėjimų balanso projekcijomis ir atsižvelgti į numatomus daugiašalių paramos teikėjų finansinius įnašus ir į išankstinį kitų Sąjungos išorės finansavimo priemonių toje reikalavimus atitinkančioje šalyje ar teritorijoje taikymą.

| b) | Komisijos dokumentuose turėtų būti pateikta informacija, ar neteikiant makrofinansinės pagalbos šalis ar teritorija turėtų tinkamu laikomą kiekį užsienio valiutos atsargų, kuris būtų įvertintas atsižvelgiant į atitinkamus rodiklius, pvz., atsargų ir trumpalaikės išorės skolos santykį ir atsargų ir paramą gaunančios šalies importo santykį. |
| --- | --- |

b)

Komisijos dokumentuose turėtų būti pateikta informacija, ar neteikiant makrofinansinės pagalbos šalis ar teritorija turėtų tinkamu laikomą kiekį užsienio valiutos atsargų, kuris būtų įvertintas atsižvelgiant į atitinkamus rodiklius, pvz., atsargų ir trumpalaikės išorės skolos santykį ir atsargų ir paramą gaunančios šalies importo santykį.

| c) | Nustatant teikiamos makrofinansinės pagalbos dydį taip pat reikėtų atsižvelgti į poreikį užtikrinti sąžiningą Sąjungos ir kitų pagalbos teikėjų dalijimąsi našta ir bendro Sąjungos įnašo papildomą naudą. |
| --- | --- |

c)

Nustatant teikiamos makrofinansinės pagalbos dydį taip pat reikėtų atsižvelgti į poreikį užtikrinti sąžiningą Sąjungos ir kitų pagalbos teikėjų dalijimąsi našta ir bendro Sąjungos įnašo papildomą naudą.

| d) | Jei makrofinansinės pagalbos mokėjimo laikotarpiu pagalbos gavėjo finansavimo poreikiai gerokai sumažėja palyginti su pradinėmis projekcijomis, Komisija, veikdama pagal patariamąją procedūrą, kai pagalba sudaro 90 mln. EUR arba yra mažesnė, ir pagal nagrinėjimo procedūrą, kai pagalba viršija 90 mln. EUR, turėtų sumažinti tokios pagalbos lėšų sumą, paramą laikinai sustabdyti arba ją nutraukti. |
| --- | --- |

d)

Jei makrofinansinės pagalbos mokėjimo laikotarpiu pagalbos gavėjo finansavimo poreikiai gerokai sumažėja palyginti su pradinėmis projekcijomis, Komisija, veikdama pagal patariamąją procedūrą, kai pagalba sudaro 90 mln. EUR arba yra mažesnė, ir pagal nagrinėjimo procedūrą, kai pagalba viršija 90 mln. EUR, turėtų sumažinti tokios pagalbos lėšų sumą, paramą laikinai sustabdyti arba ją nutraukti.

6.   Sąlygų nustatymas

| a) | Išankstinė makrofinansinės pagalbos suteikimo sąlyga yra ta, kad reikalavimus atitinkanti šalis arba teritorija turėtų veiksmingus demokratinius mechanizmus, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, laikytųsi teisinės valstybės principų ir gerbtų žmogaus teises. Komisija turėtų pateikti viešai prieinamą šių išankstinių sąlygų įgyvendinimo vertinimą (1) ir viso makrofinansinės pagalbos teikimo laikotarpiu turėtų stebėti, kaip jų laikomasi. Šis punktas turėtų būti taikomas pagal Sprendimą, nustatantį EIVT struktūrą ir veikimą. |
| --- | --- |

a)

Išankstinė makrofinansinės pagalbos suteikimo sąlyga yra ta, kad reikalavimus atitinkanti šalis arba teritorija turėtų veiksmingus demokratinius mechanizmus, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, laikytųsi teisinės valstybės principų ir gerbtų žmogaus teises. Komisija turėtų pateikti viešai prieinamą šių išankstinių sąlygų įgyvendinimo vertinimą (1) ir viso makrofinansinės pagalbos teikimo laikotarpiu turėtų stebėti, kaip jų laikomasi. Šis punktas turėtų būti taikomas pagal Sprendimą, nustatantį EIVT struktūrą ir veikimą.

| b) | Makrofinansinės pagalbos teikimo sąlyga turėtų būti reikalavimus atitinkančios šalies ar teritorijos ir TVF atsargumo principu neparemtas susitarimas dėl kredito suteikimo, kuris atitinka šias sąlygas:






  — | susitarimo tikslas atitinka makrofinansinės pagalbos teikimo tikslą, t. y. siekį palengvinti trumpalaikius mokėjimų balanso sunkumus; |
| --- | --- | --- |

b)

Makrofinansinės pagalbos teikimo sąlyga turėtų būti reikalavimus atitinkančios šalies ar teritorijos ir TVF atsargumo principu neparemtas susitarimas dėl kredito suteikimo, kuris atitinka šias sąlygas:

—

susitarimo tikslas atitinka makrofinansinės pagalbos teikimo tikslą, t. y. siekį palengvinti trumpalaikius mokėjimų balanso sunkumus;

| — | įgyvendinamos griežtos koregavimo priemonės, atitinkančios 1 punkto a papunktyje apibrėžtą makrofinansinės pagalbos teikimo tikslą. |
| --- | --- |

—

įgyvendinamos griežtos koregavimo priemonės, atitinkančios 1 punkto a papunktyje apibrėžtą makrofinansinės pagalbos teikimo tikslą.

| c) | Pagalba turėtų būti išmokama su sąlyga, kad būtų sėkmingai tęsiamas TVF remiamos politikos programos įgyvendinimas ir vykdoma šio punkto a papunktyje nurodyta išankstinė sąlyga. Pagalba taip pat turėtų priklausyti nuo aiškiai apibrėžtų daugiausia struktūrinėms reformoms ir patikimiems viešiesiems finansams skirtų ekonominės politikos priemonių, dėl kurių turi susitarti Komisija ir pagalbos gavėjas ir kurios turi būti išdėstytos susitarimo memorandume, įgyvendinimo per konkretų laikotarpį. |
| --- | --- |

c)

Pagalba turėtų būti išmokama su sąlyga, kad būtų sėkmingai tęsiamas TVF remiamos politikos programos įgyvendinimas ir vykdoma šio punkto a papunktyje nurodyta išankstinė sąlyga. Pagalba taip pat turėtų priklausyti nuo aiškiai apibrėžtų daugiausia struktūrinėms reformoms ir patikimiems viešiesiems finansams skirtų ekonominės politikos priemonių, dėl kurių turi susitarti Komisija ir pagalbos gavėjas ir kurios turi būti išdėstytos susitarimo memorandume, įgyvendinimo per konkretų laikotarpį.

| d) | Siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus ir pagerinti pagalbos gavėjų vykdomą valdymą, į susitarimo memorandumą turėtų būti įtraukiamos priemonės, skirtos valstybės finansų valdymo sistemų veiksmingumui bei skaidrumui pagerinti ir jas administruojančių asmenų atsakomybei padidinti. |
| --- | --- |

d)

Siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus ir pagerinti pagalbos gavėjų vykdomą valdymą, į susitarimo memorandumą turėtų būti įtraukiamos priemonės, skirtos valstybės finansų valdymo sistemų veiksmingumui bei skaidrumui pagerinti ir jas administruojančių asmenų atsakomybei padidinti.

| e) | Planuojant politikos priemones turėtų būti deramai atsižvelgiama ir į pažangą, pasiektą abipusio rinkos atvėrimo, taisyklėmis grindžiamos sąžiningos prekybos plėtojimo ir kitų Sąjungos išorės politikos prioritetų srityse. |
| --- | --- |

e)

Planuojant politikos priemones turėtų būti deramai atsižvelgiama ir į pažangą, pasiektą abipusio rinkos atvėrimo, taisyklėmis grindžiamos sąžiningos prekybos plėtojimo ir kitų Sąjungos išorės politikos prioritetų srityse.

| f) | Politikos priemonės turėtų derėti su esamais Sąjungos ir pagalbos gavėjo sudarytais partnerystės, bendradarbiavimo ar asociacijos susitarimais, taip pat su pagalbos gavėjo įgyvendinamomis TVF remiamomis makroekonominio koregavimo ir struktūrinių reformų programomis. |
| --- | --- |

f)

Politikos priemonės turėtų derėti su esamais Sąjungos ir pagalbos gavėjo sudarytais partnerystės, bendradarbiavimo ar asociacijos susitarimais, taip pat su pagalbos gavėjo įgyvendinamomis TVF remiamomis makroekonominio koregavimo ir struktūrinių reformų programomis.

7.   Procedūra

| a) | Šalis ar teritorija, siekianti gauti makrofinansinę pagalbą, turėtų Komisijai pateikti rašytinį prašymą. Komisija turėtų patikrinti, ar laikomasi 1, 2, 4 ir 6 punktuose nurodytų sąlygų, ir prireikus galėtų pateikti pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo. |
| --- | --- |

a)

Šalis ar teritorija, siekianti gauti makrofinansinę pagalbą, turėtų Komisijai pateikti rašytinį prašymą. Komisija turėtų patikrinti, ar laikomasi 1, 2, 4 ir 6 punktuose nurodytų sąlygų, ir prireikus galėtų pateikti pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo.

| b) | Sprendime suteikti paskolą turėtų būti nurodoma makrofinansinės pagalbos suma, ilgiausias vidutinis grąžinimo terminas ir didžiausias mokėjimų dalimis skaičius. Jei sprendime kaip pagalbos dalis numatyta dotacija, jame taip pat turėtų būti nurodoma jos suma ir didžiausias mokėjimų dalimis skaičius. Kartu su sprendimu suteikti dotaciją turėtų būti pateikiamas sprendimo suteikti dotaciją (arba dalį dotacijos) pagrindimas. Abiem atvejais turėtų būti apibrėžiamas laikotarpis, per kurį teikiama makrofinansinė pagalba. Paprastai tas teikimo laikotarpis neturėtų būti ilgesnis negu treji metai. Pateikdama pasiūlymą dėl naujo sprendimo suteikti makrofinansinę pagalbą Komisija turėtų pateikti 12 punkto c papunktyje nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

b)

Sprendime suteikti paskolą turėtų būti nurodoma makrofinansinės pagalbos suma, ilgiausias vidutinis grąžinimo terminas ir didžiausias mokėjimų dalimis skaičius. Jei sprendime kaip pagalbos dalis numatyta dotacija, jame taip pat turėtų būti nurodoma jos suma ir didžiausias mokėjimų dalimis skaičius. Kartu su sprendimu suteikti dotaciją turėtų būti pateikiamas sprendimo suteikti dotaciją (arba dalį dotacijos) pagrindimas. Abiem atvejais turėtų būti apibrėžiamas laikotarpis, per kurį teikiama makrofinansinė pagalba. Paprastai tas teikimo laikotarpis neturėtų būti ilgesnis negu treji metai. Pateikdama pasiūlymą dėl naujo sprendimo suteikti makrofinansinę pagalbą Komisija turėtų pateikti 12 punkto c papunktyje nurodytą informaciją.

| c) | Priėmus sprendimą dėl makrofinansinės pagalbos suteikimo Komisija, veikdama pagal patariamąją procedūrą, kai pagalbą sudaro 90 mln. EUR arba yra mažesnė, ir pagal nagrinėjimo procedūrą, kai pagalba viršija 90 mln. EUR, turėtų susitarti su pagalbos gavėju susitarimo memorandume dėl 6 punkto c, d, e ir f papunkčiuose nurodytų politikos priemonių. |
| --- | --- |

c)

Priėmus sprendimą dėl makrofinansinės pagalbos suteikimo Komisija, veikdama pagal patariamąją procedūrą, kai pagalbą sudaro 90 mln. EUR arba yra mažesnė, ir pagal nagrinėjimo procedūrą, kai pagalba viršija 90 mln. EUR, turėtų susitarti su pagalbos gavėju susitarimo memorandume dėl 6 punkto c, d, e ir f papunkčiuose nurodytų politikos priemonių.

| d) | Priėmus sprendimą dėl makrofinansinės pagalbos suteikimo Komisija turėtų susitarti su pagalbos gavėju dėl išsamių paramos finansinių sąlygų. Tos išsamios pagalbos finansinės sąlygos turėtų būti išdėstytos dotacijos arba paskolos sutartyje. |
| --- | --- |

d)

Priėmus sprendimą dėl makrofinansinės pagalbos suteikimo Komisija turėtų susitarti su pagalbos gavėju dėl išsamių paramos finansinių sąlygų. Tos išsamios pagalbos finansinės sąlygos turėtų būti išdėstytos dotacijos arba paskolos sutartyje.

| e) | Komisija turėtų informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie pokyčius, susijusius su pagalba konkrečiai šaliai, įskaitant jos išmokėjimą, ir tinkamu metu pateikti toms institucijoms atitinkamus dokumentus. |
| --- | --- |

e)

Komisija turėtų informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie pokyčius, susijusius su pagalba konkrečiai šaliai, įskaitant jos išmokėjimą, ir tinkamu metu pateikti toms institucijoms atitinkamus dokumentus.

8.   Įgyvendinimas ir finansų valdymas

| a) | Komisija turėtų įgyvendinti makrofinansinę pagalbą laikydamasi Sąjungos finansinių taisyklių. |
| --- | --- |

a)

Komisija turėtų įgyvendinti makrofinansinę pagalbą laikydamasi Sąjungos finansinių taisyklių.

| b) | Įgyvendinant makrofinansinę pagalbą turėtų būti taikomas tiesioginis centralizuotas valdymas. |
| --- | --- |

b)

Įgyvendinant makrofinansinę pagalbą turėtų būti taikomas tiesioginis centralizuotas valdymas.

| c) | Biudžeto įsipareigojimai turėtų būti skiriami remiantis Komisijos pagal šį punktą priimtais sprendimais. Jei makrofinansinė pagalba teikiama kelerius finansinius metus, paramai skirti biudžeto įsipareigojimai gali būti suskaidyti į metines dalis. |
| --- | --- |

c)

Biudžeto įsipareigojimai turėtų būti skiriami remiantis Komisijos pagal šį punktą priimtais sprendimais. Jei makrofinansinė pagalba teikiama kelerius finansinius metus, paramai skirti biudžeto įsipareigojimai gali būti suskaidyti į metines dalis.

9.   Paramos išmokėjimas

| a) | Makrofinansinė pagalba turėtų būti išmokama pagalbos gavėjo centriniam bankui. |
| --- | --- |

a)

Makrofinansinė pagalba turėtų būti išmokama pagalbos gavėjo centriniam bankui.

| b) | Makrofinansinė pagalba turėtų būti išmokama dalimis, su sąlyga, kad vykdoma 6 punkto a papunktyje nurodyta išankstinė sąlyga ir 6 punkto b ir c papunkčiuose nurodytos sąlygos. |
| --- | --- |

b)

Makrofinansinė pagalba turėtų būti išmokama dalimis, su sąlyga, kad vykdoma 6 punkto a papunktyje nurodyta išankstinė sąlyga ir 6 punkto b ir c papunkčiuose nurodytos sąlygos.

| c) | Komisija turėtų reguliariai tikrinti, ar ir toliau laikomasi 6 straipsnio b ir c papunkčiuose nurodytų sąlygų. |
| --- | --- |

c)

Komisija turėtų reguliariai tikrinti, ar ir toliau laikomasi 6 straipsnio b ir c papunkčiuose nurodytų sąlygų.

| d) | Jei 6 punkto a papunktyje nurodytos išankstinės sąlygos ir 6 punkto b ir c papunkčiuose nurodytų sąlygų nesilaikoma, Komisija turėtų laikinai sustabdyti arba nutraukti makrofinansinės pagalbos išmokėjimą. Tokiais atvejais Komisija turėtų informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie sustabdymo ar nutraukimo priežastis. |
| --- | --- |

d)

Jei 6 punkto a papunktyje nurodytos išankstinės sąlygos ir 6 punkto b ir c papunkčiuose nurodytų sąlygų nesilaikoma, Komisija turėtų laikinai sustabdyti arba nutraukti makrofinansinės pagalbos išmokėjimą. Tokiais atvejais Komisija turėtų informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie sustabdymo ar nutraukimo priežastis.

10.   Pagalbos priemonės

Sąjungos biudžeto lėšos gali būti naudojamos makrofinansinės pagalbos įgyvendinimo išlaidoms padengti.

11.   Sąjungos finansinių interesų apsauga

| a) | Į visus susitarimus, sudaromus pagal sprendimus dėl konkrečių šalių, turėtų būti įtraukiamos nuostatos, užtikrinančios, kad pagalbos gavėjai reguliariai tikrintų, ar tinkamai panaudotas iš Sąjungos biudžeto suteiktas finansavimas, imtųsi atitinkamų pažeidimų ir sukčiavimo prevencijos priemonių ir prireikus imtųsi teisinių veiksmų neteisėtai pasisavintoms lėšoms, suteiktoms pagal sprendimą dėl konkrečios šalies, išieškoti. |
| --- | --- |

a)

Į visus susitarimus, sudaromus pagal sprendimus dėl konkrečių šalių, turėtų būti įtraukiamos nuostatos, užtikrinančios, kad pagalbos gavėjai reguliariai tikrintų, ar tinkamai panaudotas iš Sąjungos biudžeto suteiktas finansavimas, imtųsi atitinkamų pažeidimų ir sukčiavimo prevencijos priemonių ir prireikus imtųsi teisinių veiksmų neteisėtai pasisavintoms lėšoms, suteiktoms pagal sprendimą dėl konkrečios šalies, išieškoti.

| b) | Į bet kokį susitarimą, sudaromą pagal sprendimą dėl konkrečios šalies, laikantis atitinkamų Sąjungos teisės aktų, turėtų būti įtraukiamos nuostatos, užtikrinančios Sąjungos finansinių interesų apsaugą, visų pirma atsižvelgiant į sukčiavimą, korupciją ir bet kokius kitus pažeidimus. |
| --- | --- |

b)

Į bet kokį susitarimą, sudaromą pagal sprendimą dėl konkrečios šalies, laikantis atitinkamų Sąjungos teisės aktų, turėtų būti įtraukiamos nuostatos, užtikrinančios Sąjungos finansinių interesų apsaugą, visų pirma atsižvelgiant į sukčiavimą, korupciją ir bet kokius kitus pažeidimus.

| c) | 6 punkto c papunktyje nurodytu susitarimo memorandumu Komisijai ir Audito Rūmams turėtų būti aiškiai suteikiama teisė makrofinansinės pagalbos teikimo laikotarpiu ir jam pasibaigus atlikti auditus, įskaitant dokumentų auditus ir auditus vietoje, pvz., veiklos vertinimus. Be to, memorandumu Komisija arba jos atstovai turėtų būti aiškiai įgaliojami atlikti patikrinimus ir inspektavimus vietoje. |
| --- | --- |

c)

6 punkto c papunktyje nurodytu susitarimo memorandumu Komisijai ir Audito Rūmams turėtų būti aiškiai suteikiama teisė makrofinansinės pagalbos teikimo laikotarpiu ir jam pasibaigus atlikti auditus, įskaitant dokumentų auditus ir auditus vietoje, pvz., veiklos vertinimus. Be to, memorandumu Komisija arba jos atstovai turėtų būti aiškiai įgaliojami atlikti patikrinimus ir inspektavimus vietoje.

| d) | Makrofinansinės pagalbos įgyvendinimo laikotarpiu Komisija turėtų atlikti veiklos vertinimus ir taip stebėti, ar pagalbos gavėjo su tokia parama susijusios finansinės priemonės, administracinės procedūros ir vidaus ir išorės kontrolės mechanizmai yra patikimi. |
| --- | --- |

d)

Makrofinansinės pagalbos įgyvendinimo laikotarpiu Komisija turėtų atlikti veiklos vertinimus ir taip stebėti, ar pagalbos gavėjo su tokia parama susijusios finansinės priemonės, administracinės procedūros ir vidaus ir išorės kontrolės mechanizmai yra patikimi.

| e) | Bet kuriame susitarime pagal sprendimą dėl konkrečios šalies turėtų būti nuostatos, užtikrinančios, kad nustačius, jog administruodamas makrofinansinę pagalbą pagalbos gavėjas sukčiavo, ėmėsi korupcinių veiksmų arba bet kokios kitos neteisėtos veiklos, darančios neigiamą poveikį Sąjungos finansiniams interesams, Sąjunga turi teisę susigrąžinti visą dotaciją ir (arba) anksčiau laiko susigrąžinti paskolą. |
| --- | --- |

e)

Bet kuriame susitarime pagal sprendimą dėl konkrečios šalies turėtų būti nuostatos, užtikrinančios, kad nustačius, jog administruodamas makrofinansinę pagalbą pagalbos gavėjas sukčiavo, ėmėsi korupcinių veiksmų arba bet kokios kitos neteisėtos veiklos, darančios neigiamą poveikį Sąjungos finansiniams interesams, Sąjunga turi teisę susigrąžinti visą dotaciją ir (arba) anksčiau laiko susigrąžinti paskolą.

12.   Metinė ataskaita

| a) | Komisija turėtų įvertinti pažangą, padarytą įgyvendinant makrofinansinę pagalbą, ir iki kiekvienų metų birželio 30 d. pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai metinę ataskaitą. |
| --- | --- |

a)

Komisija turėtų įvertinti pažangą, padarytą įgyvendinant makrofinansinę pagalbą, ir iki kiekvienų metų birželio 30 d. pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai metinę ataskaitą.

| b) | Metinėje ataskaitoje turėtų būti vertinama pagalbos gavėjų ekonominė padėtis ir perspektyvos, taip pat pažanga, padaryta įgyvendinant 6 punkto c papunktyje nurodytas politikos priemones. |
| --- | --- |

b)

Metinėje ataskaitoje turėtų būti vertinama pagalbos gavėjų ekonominė padėtis ir perspektyvos, taip pat pažanga, padaryta įgyvendinant 6 punkto c papunktyje nurodytas politikos priemones.

| c) | Ataskaitoje taip pat turėtų būti pateikta atnaujinta informacija apie turimus biudžeto išteklius paskolų ir dotacijų forma, atsižvelgiant į operacijas, kurios yra numatytos. |
| --- | --- |

c)

Ataskaitoje taip pat turėtų būti pateikta atnaujinta informacija apie turimus biudžeto išteklius paskolų ir dotacijų forma, atsižvelgiant į operacijas, kurios yra numatytos.

13.   Vertinimas

| a) | Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų nusiųsti baigiamojo vertinimo ataskaitas, kuriose vertinami neseniai užbaigtų makrofinansinės pagalbos operacijų rezultatai ir veiksmingumas ir mastas, kuriuo jomis prisidėta prie paramos tikslų. |
| --- | --- |

a)

Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų nusiųsti baigiamojo vertinimo ataskaitas, kuriose vertinami neseniai užbaigtų makrofinansinės pagalbos operacijų rezultatai ir veiksmingumas ir mastas, kuriuo jomis prisidėta prie paramos tikslų.

| b) | Komisija turėtų reguliariai ir bent kartą per ketverius metus vertinti Sąjungos makrofinansinės pagalbos teikimą, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikdama detalią makrofinansinės pagalbos apžvalgą. Tokiu vertinimu turėtų būti siekiama nustatyti, ar Sąjungos makrofinansinės pagalbos tikslai buvo pasiekti, ir ar toliau laikomasi makrofinansinės pagalbos sąlygų, įskaitant 7 punkto c papunktyje nustatytą ribą, taip pat sudaryti sąlygas Komisijai teikti rekomendacijas dėl būsimų operacijų patobulinimo. Komisija savo vertinime taip pat nustato, kaip teikiant makrofinansinę pagalbą bendradarbiaujama su Europos ar daugiašalėmis finansų įstaigomis. |
| --- | --- |

b)

Komisija turėtų reguliariai ir bent kartą per ketverius metus vertinti Sąjungos makrofinansinės pagalbos teikimą, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikdama detalią makrofinansinės pagalbos apžvalgą. Tokiu vertinimu turėtų būti siekiama nustatyti, ar Sąjungos makrofinansinės pagalbos tikslai buvo pasiekti, ir ar toliau laikomasi makrofinansinės pagalbos sąlygų, įskaitant 7 punkto c papunktyje nustatytą ribą, taip pat sudaryti sąlygas Komisijai teikti rekomendacijas dėl būsimų operacijų patobulinimo. Komisija savo vertinime taip pat nustato, kaip teikiant makrofinansinę pagalbą bendradarbiaujama su Europos ar daugiašalėmis finansų įstaigomis.

---

(1)  Šis vertinimas bus paremtas ES strateginėje programoje ir veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje (2012 m. birželio 25 d. Tarybos išvados dėl žmogaus teisių ir demokratijos) numatyta metine žmogaus teisių ir demokratijos padėties pasaulyje ataskaita.

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/331 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/331

---

P7_TA(2013)0321

Atakos prieš informacines sistemas ***I

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl atakų prieš informacines sistemas ir dėl Tarybos pamatinio sprendimo 2005/222/TVR panaikinimo (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 075/48)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0517), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0517),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 83 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0293/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 83 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0293/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 4 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 4 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Užsienio reikalų komiteto nuomones (A7-0224/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Užsienio reikalų komiteto nuomones (A7-0224/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 218, 2011 7 23, p. 130.

---

P7_TC1-COD(2010)0273

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. liepos 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES dėl atakų prieš informacines sistemas, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2005/222/TVR

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2013/40/ES.)

---

| 26.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/332 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/332

---

P7_TA(2013)0330

Taisomojo biudžeto Nr. 1/2013 projektas. Su Kroatijos stojimu į Europos Sąjungą susijusios išlaidos

2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2013 finansinių metų taisomojo biudžeto projekto Nr. 1/2013, III skirsnis – Komisija (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD))

(2016/C 075/49)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį ir į Euratomo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį ir į Euratomo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2012 m. gruodžio 12 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2012 m. gruodžio 12 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau –2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 29 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau –2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 29 punktą,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo, kad daugiametėje finansinėje programoje būtų atsižvelgta į išlaidų poreikius, atsiradusius dėl Kroatijos stojimo į Europos Sąjungą (COM(2013)0157), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo, kad daugiametėje finansinėje programoje būtų atsižvelgta į išlaidų poreikius, atsiradusius dėl Kroatijos stojimo į Europos Sąjungą (COM(2013)0157),

| — | atsižvelgdamas į 2013 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 1/2013 projektą, kurį Komisija priėmė 2013 m. kovo 18 d. (COM(2013)0156), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 1/2013 projektą, kurį Komisija priėmė 2013 m. kovo 18 d. (COM(2013)0156),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. priimtą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 1/2013 projekto (11607/2013 – C7-0199/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. priimtą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 1/2013 projekto (11607/2013 – C7-0199/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b ir 75e straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b ir 75e straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0246/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0246/2013),

| A. | kadangi pagal Taisomojo biudžeto Nr. 1/2013 projektą siekiama į 2013 m. biudžetą įtraukti įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus, būtinus padengti išlaidoms, susijusioms su Kroatijos naryste Sąjungoje nuo 2013 m. liepos 1 d.; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Taisomojo biudžeto Nr. 1/2013 projektą siekiama į 2013 m. biudžetą įtraukti įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus, būtinus padengti išlaidoms, susijusioms su Kroatijos naryste Sąjungoje nuo 2013 m. liepos 1 d.;

| B. | kadangi Komisija pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 29 punktą tuo pat metu pateikė pasiūlymą dėl daugiametės finansinės programos patikslinimo siekiant įtraukti šiuos pakeitimus; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 29 punktą tuo pat metu pateikė pasiūlymą dėl daugiametės finansinės programos patikslinimo siekiant įtraukti šiuos pakeitimus;

| C. | kadangi pasiūlymas 655,1 mln. EUR padidinti įsipareigojimus ir 374 mln. EUR padidinti mokėjimus atitinka finansinį paketą, dėl kurio sutarta 2011 m. birželio 30 d. per Stojimo konferenciją, neįskaitant 5 išlaidų kategorijos, nes administracinės išlaidos, susijusios Kroatijos naryste, jau įtrauktos 2013 m. biudžetą; |
| --- | --- |

C.

kadangi pasiūlymas 655,1 mln. EUR padidinti įsipareigojimus ir 374 mln. EUR padidinti mokėjimus atitinka finansinį paketą, dėl kurio sutarta 2011 m. birželio 30 d. per Stojimo konferenciją, neįskaitant 5 išlaidų kategorijos, nes administracinės išlaidos, susijusios Kroatijos naryste, jau įtrauktos 2013 m. biudžetą;

| 1. | atkreipia dėmesį į Komisijos pateiktą Taisomojo biudžeto Nr. 1/2013 projektą ir į Tarybos poziciją dėl jo; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į Komisijos pateiktą Taisomojo biudžeto Nr. 1/2013 projektą ir į Tarybos poziciją dėl jo;

| 2. | pažymi grynai techninį šio taisomojo biudžeto, kuris yra tik vieningo pritarimo dėl Sutarties dėl Kroatijos Respublikos, kaip 28-osios Sąjungos valstybės narės, įstojimo į Europos Sąjungą pasekmė, pobūdį; pabrėžia, kad dėl šios priežasties šis taisomasis biudžetas nebuvo įtrauktas į vykstančias politines tarpinstitucines diskusijas apie tai, kaip išspręsti neatliktų 2012 m. mokėjimų klausimą, ir į derybas dėl Taisomojo biudžeto Nr. 2/2013 projekto; |
| --- | --- |

2.

pažymi grynai techninį šio taisomojo biudžeto, kuris yra tik vieningo pritarimo dėl Sutarties dėl Kroatijos Respublikos, kaip 28-osios Sąjungos valstybės narės, įstojimo į Europos Sąjungą pasekmė, pobūdį; pabrėžia, kad dėl šios priežasties šis taisomasis biudžetas nebuvo įtrauktas į vykstančias politines tarpinstitucines diskusijas apie tai, kaip išspręsti neatliktų 2012 m. mokėjimų klausimą, ir į derybas dėl Taisomojo biudžeto Nr. 2/2013 projekto;

| 3. | primena, kad pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 29 punktą lėšas šiam taisomajam biudžetui finansuoti ketinama padengti patikslinant finansinę programą, t. y. persvarstant 2013 m. įsipareigojimų ir mokėjimų viršutines ribas; |
| --- | --- |

3.

primena, kad pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 29 punktą lėšas šiam taisomajam biudžetui finansuoti ketinama padengti patikslinant finansinę programą, t. y. persvarstant 2013 m. įsipareigojimų ir mokėjimų viršutines ribas;

| 4. | pakartoja savo poziciją, kad biudžeto klausimams netaikomas Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nurodytas aštuonių savaičių laikotarpis, per kurį nacionalinius parlamentus reikia informuoti apie bet kokius teisėkūros procedūra priimamų aktų projektus; todėl apgailestauja, kad Taryba, nepaisydama labai trumpo termino iki šio taisomojo biudžeto įsigaliojimo, neskubėjo priimti savo pozicijos, taigi sutrumpino Parlamento priėmimui Sutartyje numatytą laikotarpį; |
| --- | --- |

4.

pakartoja savo poziciją, kad biudžeto klausimams netaikomas Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nurodytas aštuonių savaičių laikotarpis, per kurį nacionalinius parlamentus reikia informuoti apie bet kokius teisėkūros procedūra priimamų aktų projektus; todėl apgailestauja, kad Taryba, nepaisydama labai trumpo termino iki šio taisomojo biudžeto įsigaliojimo, neskubėjo priimti savo pozicijos, taigi sutrumpino Parlamento priėmimui Sutartyje numatytą laikotarpį;

| 5. | be to, apgailestauja dėl sunkumų, su kuriais netgi pasibaigus aštuonių savaičių terminui susidūrė Taryba, siekdama susitarimo dėl šio taisomojo biudžeto, ir dėl kurių vėluojama užtikrinti finansavimą Kroatijai, kuris turi būti užtikrintas nuo 2013 m. liepos 1 d.; įspėja, kad tokia padėtis neturi tapti nerimą keliančiu precedentu vykstant Sąjungos plėtrai ateityje; |
| --- | --- |

5.

be to, apgailestauja dėl sunkumų, su kuriais netgi pasibaigus aštuonių savaičių terminui susidūrė Taryba, siekdama susitarimo dėl šio taisomojo biudžeto, ir dėl kurių vėluojama užtikrinti finansavimą Kroatijai, kuris turi būti užtikrintas nuo 2013 m. liepos 1 d.; įspėja, kad tokia padėtis neturi tapti nerimą keliančiu precedentu vykstant Sąjungos plėtrai ateityje;

| 6. | palankiai vertina tai, kad pagaliau Taryba galėjo sutarti dėl 2013 m. mokėjimams nustatytų viršutinių ribų persvarstymo, netaikant jokio kompensavimo, numatant reikiamus 374 mln. EUR; mano, kad, turint mintyje aptariamą nedidelę sumą ir dabartinį mokėjimų asignavimų trūkumą 2013 m. biudžete, tai yra tinkamas būdas įsipareigojimui, kurį valstybės narės prisiėmė pasirašydamos Stojimo sutartį, įvykdyti ir atsižvelgti į 2006 m. gegužės 17 d. TIS 29 punkto nuostatas; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kad pagaliau Taryba galėjo sutarti dėl 2013 m. mokėjimams nustatytų viršutinių ribų persvarstymo, netaikant jokio kompensavimo, numatant reikiamus 374 mln. EUR; mano, kad, turint mintyje aptariamą nedidelę sumą ir dabartinį mokėjimų asignavimų trūkumą 2013 m. biudžete, tai yra tinkamas būdas įsipareigojimui, kurį valstybės narės prisiėmė pasirašydamos Stojimo sutartį, įvykdyti ir atsižvelgti į 2006 m. gegužės 17 d. TIS 29 punkto nuostatas;

| 7. | vis dėlto apgailestauja, kad įsipareigojimų persvarstymo atveju Taryba nusprendė nepaisyti Komisijos pateikto pasiūlymo priėmimo politinės svarbos ir pasirinko kompensuoti reikalingus asignavimus; mano, kad ta pozicija prieštarauja pasirašant Stojimo sutartį vienbalsiai priimto sprendimo, taip pat 2006 m. gegužės 17 d. TIS esmei; pabrėžia, kad tas sprendimas – klaidingas politinis ženklas ne tik Kroatijai, bet taip pat ir kitoms šalims kandidatėms; pabrėžia, kad tam sprendimui pritarta tik todėl, kad jis susijęs su esamos DFP (2007-2013) paskutiniais 6 mėnesiais; pabrėžia, kad tai neturi tapti precedentu būsimos plėtros atvejais, kurie galimi kitos DFP (2014–2020) laikotarpiu; |
| --- | --- |

7.

vis dėlto apgailestauja, kad įsipareigojimų persvarstymo atveju Taryba nusprendė nepaisyti Komisijos pateikto pasiūlymo priėmimo politinės svarbos ir pasirinko kompensuoti reikalingus asignavimus; mano, kad ta pozicija prieštarauja pasirašant Stojimo sutartį vienbalsiai priimto sprendimo, taip pat 2006 m. gegužės 17 d. TIS esmei; pabrėžia, kad tas sprendimas – klaidingas politinis ženklas ne tik Kroatijai, bet taip pat ir kitoms šalims kandidatėms; pabrėžia, kad tam sprendimui pritarta tik todėl, kad jis susijęs su esamos DFP (2007-2013) paskutiniais 6 mėnesiais; pabrėžia, kad tai neturi tapti precedentu būsimos plėtros atvejais, kurie galimi kitos DFP (2014–2020) laikotarpiu;

| 8. | apgailestauja, kad pagrindiniu įsipareigojimų kompensavimo šaltiniu laikoma 5 išlaidų kategorija, nes dėl tokios padėties galėtų pritrūkti lėšų atlyginimų koregavimui padengti tuo atveju, jei Teisingumo Teismas vis dar 2013 m. priimtų atitinkamą sprendimą; |
| --- | --- |

8.

apgailestauja, kad pagrindiniu įsipareigojimų kompensavimo šaltiniu laikoma 5 išlaidų kategorija, nes dėl tokios padėties galėtų pritrūkti lėšų atlyginimų koregavimui padengti tuo atveju, jei Teisingumo Teismas vis dar 2013 m. priimtų atitinkamą sprendimą;

| 9. | vis dėlto, atsižvelgdamas į Kroatijai reikiamo finansavimo užtikrinimo politinę svarbą ir teisinį būtinumą, nusprendžia neteikdamas pakeitimų pritarti Tarybos pozicijai dėl Taisomojo biudžeto Nr. 1/2013 projekto; |
| --- | --- |

9.

vis dėlto, atsižvelgdamas į Kroatijai reikiamo finansavimo užtikrinimo politinę svarbą ir teisinį būtinumą, nusprendžia neteikdamas pakeitimų pritarti Tarybos pozicijai dėl Taisomojo biudžeto Nr. 1/2013 projekto;

| 10. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 1/2013 galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui paskelbti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 1/2013 galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

11.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(2)  OL L 66, 2013 3 8.

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

---