# Euroopan unionin C 75/26.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 75 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 59. vuosikerta26. helmikuu 2016 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 75

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

59. vuosikerta26. helmikuu 2016

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2013–2014Istunnot 1.–4. heinäkuuta 2013
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 319 E, 5.11.2013 .
  HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2013–2014Istunnot 1.–4. heinäkuuta 2013
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 319 E, 5.11.2013 .
  HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 319 E, 5.11.2013 .

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 2. heinäkuuta 2013 |
| 2016/C 75/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 EU:n ulkoisesta ilmailupolitiikasta – tulevat haasteet (2012/2299(INI)) | 2 |
| 2016/C 75/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 komission ensimmäisestä vuosikertomuksesta Euroopan parlamentille jäsenvaltioiden vientiluottolaitosten toiminnasta (2012/2320(INI)) | 7 |
| 2016/C 75/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi eurooppalaisen säätiön (FE) perussäännöstä (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP)) | 11 |
| 2016/C 75/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. heinäkuuta 2013sinisestä kasvusta – EU:n meritalouden, merenkulkualan ja matkailualan kestävän kasvun edistäminen (2012/2297(INI)) | 24 |
| 2016/C 75/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 osuuskuntien panoksesta kriisin voittamisessa (2012/2321(INI)) | 34 |
| 2016/C 75/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 innovointistrategiasta kestävää kasvua varten: biotalousstrategia Euroopalle (2012/2295(INI)) | 41 |
| | Keskiviikko 3. heinäkuuta 2013 |
| 2016/C 75/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevasta poliittisesta sopimuksesta (2012/2799(RSP)) | 47 |
| 2016/C 75/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 liikenneturvallisuudesta 2011–2020 – ensimmäinen välitavoite kohti vahinkostrategiaa (2013/2670(RSP)) | 49 |
| 2016/C 75/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 perusoikeustilanteesta: standardit ja käytännöt Unkarissa (16. helmikuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti) (2012/2130(INI)) | 52 |
| 2016/C 75/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 tulvista Euroopassa (2013/2683(RSP)) | 78 |
| 2016/C 75/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 EU:n pankkialan rakenteiden uudistamisesta (2013/2021(INI)) | 80 |
| 2016/C 75/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 aiheesta Vuosikertomus 2011 EU:n taloudellisten etujen suojaamisesta – Petostentorjunta (2012/2285(INI)) | 88 |
| 2016/C 75/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksestä (2012/2291(INI)) | 100 |
| | Torstai 4. heinäkuuta 2013 |
| 2016/C 75/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 Yhdysvaltojen Kansallisen turvallisuusviraston (NSA) valvontaohjelmasta, eri jäsenvaltioiden valvontaelimistä ja niiden vaikutuksesta EU:n kansalaisten yksityisyydensuojaan (2013/2682(RSP)) | 105 |
| 2016/C 75/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaalien käytännön järjestelyjen tehostamisesta (2013/2102(INI)) | 109 |
| 2016/C 75/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 aseviennistä: neuvoston yhteisen kannan 2008/944/YUTP täytäntöönpano (2013/2657(RSP)) | 111 |
| 2016/C 75/17 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 monenkeskistä palvelusopimusta koskevien neuvottelujen aloittamisesta (2013/2583(RSP)) | 114 |
| 2016/C 75/18 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 Norjaan vietävien maataloustuotteiden tullimaksujen korotuksesta (2013/2547(RSP)) | 118 |
| 2016/C 75/19 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 digitaalisten yhtenäismarkkinoiden toteuttamisesta (2013/2655(RSP)) | 120 |
| 2016/C 75/20 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 kriisin vaikutuksista heikossa asemassa olevien ryhmien hoidon saantiin (2013/2044(INI)) | 130 |
| 2016/C 75/21 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 hybriditelevisiosta (Connected TV) (2012/2300(INI)) | 141 |
| 2016/C 75/22 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen muuttamisesta monivuotisen rahoituskehyksen osalta Kroatian liittymisestä Euroopan unioniin johtuvien rahoitustarpeiden huomioon ottamiseksi (COM(2013)0157 – C7-0074/2013 – 2013/2055(ACI)) | 148 |
| 2016/C 75/23 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 komission työohjelmaa vuodeksi 2014 koskevista Euroopan parlamentin ensisijaisista tavoitteista (2013/2679(RSP)) | 150 |
| 2016/C 75/24 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 Egyptin kriisistä (2013/2697(RSP)) | 159 |
| 2016/C 75/25 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 Djiboutin tilanteesta (2013/2690(RSP)) | 160 |
| 2016/C 75/26 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 Nigerian tilanteesta (2013/2691(RSP)) | 163 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 2. heinäkuuta 2013

2016/C 75/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 EU:n ulkoisesta ilmailupolitiikasta – tulevat haasteet (2012/2299(INI))

2

2016/C 75/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 komission ensimmäisestä vuosikertomuksesta Euroopan parlamentille jäsenvaltioiden vientiluottolaitosten toiminnasta (2012/2320(INI))

7

2016/C 75/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi eurooppalaisen säätiön (FE) perussäännöstä (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP))

11

2016/C 75/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. heinäkuuta 2013sinisestä kasvusta – EU:n meritalouden, merenkulkualan ja matkailualan kestävän kasvun edistäminen (2012/2297(INI))

24

2016/C 75/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 osuuskuntien panoksesta kriisin voittamisessa (2012/2321(INI))

34

2016/C 75/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 innovointistrategiasta kestävää kasvua varten: biotalousstrategia Euroopalle (2012/2295(INI))

41

Keskiviikko 3. heinäkuuta 2013

2016/C 75/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevasta poliittisesta sopimuksesta (2012/2799(RSP))

47

2016/C 75/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 liikenneturvallisuudesta 2011–2020 – ensimmäinen välitavoite kohti vahinkostrategiaa (2013/2670(RSP))

49

2016/C 75/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 perusoikeustilanteesta: standardit ja käytännöt Unkarissa (16. helmikuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti) (2012/2130(INI))

52

2016/C 75/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 tulvista Euroopassa (2013/2683(RSP))

78

2016/C 75/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 EU:n pankkialan rakenteiden uudistamisesta (2013/2021(INI))

80

2016/C 75/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 aiheesta Vuosikertomus 2011 EU:n taloudellisten etujen suojaamisesta – Petostentorjunta (2012/2285(INI))

88

2016/C 75/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksestä (2012/2291(INI))

100

Torstai 4. heinäkuuta 2013

2016/C 75/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 Yhdysvaltojen Kansallisen turvallisuusviraston (NSA) valvontaohjelmasta, eri jäsenvaltioiden valvontaelimistä ja niiden vaikutuksesta EU:n kansalaisten yksityisyydensuojaan (2013/2682(RSP))

105

2016/C 75/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaalien käytännön järjestelyjen tehostamisesta (2013/2102(INI))

109

2016/C 75/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 aseviennistä: neuvoston yhteisen kannan 2008/944/YUTP täytäntöönpano (2013/2657(RSP))

111

2016/C 75/17

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 monenkeskistä palvelusopimusta koskevien neuvottelujen aloittamisesta (2013/2583(RSP))

114

2016/C 75/18

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 Norjaan vietävien maataloustuotteiden tullimaksujen korotuksesta (2013/2547(RSP))

118

2016/C 75/19

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 digitaalisten yhtenäismarkkinoiden toteuttamisesta (2013/2655(RSP))

120

2016/C 75/20

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 kriisin vaikutuksista heikossa asemassa olevien ryhmien hoidon saantiin (2013/2044(INI))

130

2016/C 75/21

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 hybriditelevisiosta (Connected TV) (2012/2300(INI))

141

2016/C 75/22

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen muuttamisesta monivuotisen rahoituskehyksen osalta Kroatian liittymisestä Euroopan unioniin johtuvien rahoitustarpeiden huomioon ottamiseksi (COM(2013)0157 – C7-0074/2013 – 2013/2055(ACI))

148

2016/C 75/23

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 komission työohjelmaa vuodeksi 2014 koskevista Euroopan parlamentin ensisijaisista tavoitteista (2013/2679(RSP))

150

2016/C 75/24

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 Egyptin kriisistä (2013/2697(RSP))

159

2016/C 75/25

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 Djiboutin tilanteesta (2013/2690(RSP))

160

2016/C 75/26

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 Nigerian tilanteesta (2013/2691(RSP))

163

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 2. heinäkuuta 2013 |
| 2016/C 75/27 | Euroopan parlamentin päätös 2. heinäkuuta 2013 Marine Le Penin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2012/2325(IMM)) | 169 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 2. heinäkuuta 2013

2016/C 75/27

Euroopan parlamentin päätös 2. heinäkuuta 2013 Marine Le Penin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2012/2325(IMM))

169

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | Tiistai 2. heinäkuuta 2013 |
| 2016/C 75/28 | P7_TA(2013)0287Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja unionin muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))P7_TC1-COD(2011)0455Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 2. heinäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta | 171 |
| 2016/C 75/29 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi tietyille jäsenvaltioille annettavasta valtuutuksesta ratifioida korvausvastuusta ydinvahinkojen alalla 21 päivänä toukokuuta 1963 tehtyä Wienin yleissopimusta muuttava pöytäkirja tai liittyä kyseiseen pöytäkirjaan Euroopan unionin edun mukaisesti sekä antaa julistus unionin lainsäädännön asiaa koskevien sisäisten sääntöjen soveltamisesta (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE)) | 172 |
| 2016/C 75/30 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 659/1999 muuttamisesta (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE)) | 172 |
| 2016/C 75/31 | P7_TA(2013)0294Satamavaltioiden suorittama valvonta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta annetun direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))P7_TC1-COD(2012)0062Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 2. heinäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta annetun direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta | 186 |
| 2016/C 75/32 | Euroopan parlamentin tarkistukset 2. heinäkuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ajoneuvojen rekisteröintiasiakirjoista annetun neuvoston direktiivin 1999/37/EY muuttamisesta (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD)) | 187 |
| 2016/C 75/33 | Euroopan parlamentin tarkistukset 2. heinäkuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionissa liikennöivien hyötyajoneuvojen liikennekelpoisuutta koskevista teknisistä tienvarsitarkastuksista ja direktiivin 2000/30/EY kumoamisesta (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD)) | 192 |
| 2016/C 75/34 | Euroopan parlamentin tarkistukset 2. heinäkuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen määräaikaisista katsastuksista sekä direktiivin 2009/40/EY kumoamisesta (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD)) | 214 |
| 2016/C 75/35 | P7_TA(2013)0298Vesipolitiikan alan prioriteettiaineet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2000/60/EY ja 2008/105/EY muuttamisesta vesipolitiikan alan prioriteettiaineiden osalta (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))P7_TC1-COD(2011)0429Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 2. heinäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi direktiivien 2000/60/EY ja 2008/105/EY muuttamisesta vesipolitiikan alan prioriteettiaineiden osalta | 261 |
| 2016/C 75/36 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 ja rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista 23 päivänä lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1370/2007 muuttamisesta (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE)) | 262 |
| | Keskiviikko 3. heinäkuuta 2013 |
| 2016/C 75/37 | Euroopan parlamentin päätös 3. heinäkuuta 2013 Euroopan oikeusasiamiehen valitsemisesta | 274 |
| 2016/C 75/38 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) tehdyn päätöksen 97/836/EY muuttamisesta (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE)) | 275 |
| 2016/C 75/39 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin ja/tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien maailmanlaajuisten teknisten sääntöjen vahvistamista koskevan sopimuksen (rinnakkaissopimus) tekemisestä 31 päivänä tammikuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/125/EY muuttamisesta (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE)) | 275 |
| 2016/C 75/40 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2013/000 TA 2013 – tekninen apu komission aloitteesta) (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD)) | 276 |
| 2016/C 75/41 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (17427/1/2012 – C7-0051/2013 – 2006/0084(COD)) | 279 |
| 2016/C 75/42 | Euroopan parlamentin tarkistukset 3. heinäkuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2009/65/EY muuttamisesta säilytystoimintojen, palkka- ja palkkiopolitiikan sekä seuraamusten osalta (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD)) | 280 |
| 2016/C 75/43 | Euroopan parlamentin tarkistus 3. heinäkuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien huutokauppojen ajoitusta koskevien säännösten selventämiseksi (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD)) | 300 |
| 2016/C 75/44 | P7_TA(2013)0311Valtioiden rajat ylittävät vakavat terveysuhkat ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))P7_TC1-COD(2011)0421Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 3. heinäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2013/EU antamiseksi valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 2119/98/EY kumoamisesta | 300 |
| 2016/C 75/45 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta finanssitransaktioveron alalla (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS)) | 301 |
| 2016/C 75/46 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi euron käyttöönottamisesta Latviassa 1 päivänä tammikuuta 2014 (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE)) | 322 |
| | Torstai 4. heinäkuuta 2013 |
| 2016/C 75/47 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 sovittelukomitean hyväksymästä yhteisestä tekstistä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Georgialle (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD)) | 325 |
| 2016/C 75/48 | P7_TA(2013)0321Tietojärjestelmiin kohdistuvat hyökkäykset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä ja neuvoston puitepäätöksen 2005/222/YOS kumoamisesta (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))P7_TC1-COD(2010)0273Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. heinäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä ja neuvoston puitepäätöksen 2005/222/YOS korvaamisesta | 331 |
| 2016/C 75/49 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 1/2013 varainhoitovuodeksi 2013, pääluokka III – Komissio (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD)) | 332 |

III   Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 2. heinäkuuta 2013

2016/C 75/28

P7_TA(2013)0287Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja unionin muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))P7_TC1-COD(2011)0455Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 2. heinäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta

171

2016/C 75/29

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi tietyille jäsenvaltioille annettavasta valtuutuksesta ratifioida korvausvastuusta ydinvahinkojen alalla 21 päivänä toukokuuta 1963 tehtyä Wienin yleissopimusta muuttava pöytäkirja tai liittyä kyseiseen pöytäkirjaan Euroopan unionin edun mukaisesti sekä antaa julistus unionin lainsäädännön asiaa koskevien sisäisten sääntöjen soveltamisesta (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE))

172

2016/C 75/30

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 659/1999 muuttamisesta (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE))

172

2016/C 75/31

P7_TA(2013)0294Satamavaltioiden suorittama valvonta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta annetun direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))P7_TC1-COD(2012)0062Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 2. heinäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta annetun direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta

186

2016/C 75/32

Euroopan parlamentin tarkistukset 2. heinäkuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ajoneuvojen rekisteröintiasiakirjoista annetun neuvoston direktiivin 1999/37/EY muuttamisesta (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD))

187

2016/C 75/33

Euroopan parlamentin tarkistukset 2. heinäkuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionissa liikennöivien hyötyajoneuvojen liikennekelpoisuutta koskevista teknisistä tienvarsitarkastuksista ja direktiivin 2000/30/EY kumoamisesta (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD))

192

2016/C 75/34

Euroopan parlamentin tarkistukset 2. heinäkuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen määräaikaisista katsastuksista sekä direktiivin 2009/40/EY kumoamisesta (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD))

214

2016/C 75/35

P7_TA(2013)0298Vesipolitiikan alan prioriteettiaineet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2000/60/EY ja 2008/105/EY muuttamisesta vesipolitiikan alan prioriteettiaineiden osalta (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))P7_TC1-COD(2011)0429Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 2. heinäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi direktiivien 2000/60/EY ja 2008/105/EY muuttamisesta vesipolitiikan alan prioriteettiaineiden osalta

261

2016/C 75/36

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 ja rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista 23 päivänä lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1370/2007 muuttamisesta (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE))

262

Keskiviikko 3. heinäkuuta 2013

2016/C 75/37

Euroopan parlamentin päätös 3. heinäkuuta 2013 Euroopan oikeusasiamiehen valitsemisesta

274

2016/C 75/38

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) tehdyn päätöksen 97/836/EY muuttamisesta (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE))

275

2016/C 75/39

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin ja/tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien maailmanlaajuisten teknisten sääntöjen vahvistamista koskevan sopimuksen (rinnakkaissopimus) tekemisestä 31 päivänä tammikuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/125/EY muuttamisesta (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE))

275

2016/C 75/40

Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2013/000 TA 2013 – tekninen apu komission aloitteesta) (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD))

276

2016/C 75/41

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (17427/1/2012 – C7-0051/2013 – 2006/0084(COD))

279

2016/C 75/42

Euroopan parlamentin tarkistukset 3. heinäkuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2009/65/EY muuttamisesta säilytystoimintojen, palkka- ja palkkiopolitiikan sekä seuraamusten osalta (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD))

280

2016/C 75/43

Euroopan parlamentin tarkistus 3. heinäkuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien huutokauppojen ajoitusta koskevien säännösten selventämiseksi (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD))

300

2016/C 75/44

P7_TA(2013)0311Valtioiden rajat ylittävät vakavat terveysuhkat ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))P7_TC1-COD(2011)0421Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 3. heinäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2013/EU antamiseksi valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 2119/98/EY kumoamisesta

300

2016/C 75/45

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta finanssitransaktioveron alalla (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS))

301

2016/C 75/46

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi euron käyttöönottamisesta Latviassa 1 päivänä tammikuuta 2014 (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE))

322

Torstai 4. heinäkuuta 2013

2016/C 75/47

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 sovittelukomitean hyväksymästä yhteisestä tekstistä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Georgialle (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD))

325

2016/C 75/48

P7_TA(2013)0321Tietojärjestelmiin kohdistuvat hyökkäykset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä ja neuvoston puitepäätöksen 2005/222/YOS kumoamisesta (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))P7_TC1-COD(2010)0273Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. heinäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä ja neuvoston puitepäätöksen 2005/222/YOS korvaamisesta

331

2016/C 75/49

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 1/2013 varainhoitovuodeksi 2013, pääluokka III – Komissio (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD))

332

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

26.2.2016

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2013–2014

Istunnot 1.–4. heinäkuuta 2013

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 319 E, 5.11.2013.

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 2. heinäkuuta 2013

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/2

---

P7_TA(2013)0290

EU:n ulkoinen ilmailupolitiikka – tulevat haasteet

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 EU:n ulkoisesta ilmailupolitiikasta – tulevat haasteet (2012/2299(INI))

(2016/C 075/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”EU:n ulkoinen ilmailupolitiikka – tulevat haasteet” (COM(2012)0556), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”EU:n ulkoinen ilmailupolitiikka – tulevat haasteet” (COM(2012)0556),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman Lissabonin sopimuksen mukaisista kansainvälisistä ilmailusopimuksista (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman Lissabonin sopimuksen mukaisista kansainvälisistä ilmailusopimuksista (1),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 tekemänsä päätöksen Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä suhteista tehdyn puitesopimuksen tarkistamisesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 tekemänsä päätöksen Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä suhteista tehdyn puitesopimuksen tarkistamisesta (2),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman EU:n ja Yhdysvaltojen ilmailusopimuksesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman EU:n ja Yhdysvaltojen ilmailusopimuksesta (3),

| — | ottaa huomioon 25. huhtikuuta 2007 antamansa päätöslauselman Euroopan yhteisen ilmailualueen (ECAA) perustamisesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. huhtikuuta 2007 antamansa päätöslauselman Euroopan yhteisen ilmailualueen (ECAA) perustamisesta (4),

| — | ottaa huomioon 17. tammikuuta 2006 antamansa päätöslauselman yhteisön ulkoisen ilmailupolitiikan kehittämisestä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. tammikuuta 2006 antamansa päätöslauselman yhteisön ulkoisen ilmailupolitiikan kehittämisestä (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 90 artiklan, 100 artiklan 2 kohdan ja 218 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 90 artiklan, 100 artiklan 2 kohdan ja 218 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnot (A7-0172/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnot (A7-0172/2013),

| A. | ottaa huomioon, että ilmailu on nopeasti kasvava taloudenala sekä unionissa että sen ulkopuolella, etenkin Aasiassa ja Lähi-idässä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ilmailu on nopeasti kasvava taloudenala sekä unionissa että sen ulkopuolella, etenkin Aasiassa ja Lähi-idässä;

| B. | ottaa huomioon, että ilmailulla on tärkeä asema ihmisten ja yritysten yhdistämisessä sekä unionissa että maailmanlaajuisesti ja etenkin kehittyvillä markkinoilla; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että ilmailulla on tärkeä asema ihmisten ja yritysten yhdistämisessä sekä unionissa että maailmanlaajuisesti ja etenkin kehittyvillä markkinoilla;

| C. | ottaa huomioon, että eurooppalaiset lentoyhtiöt ovat vuoden 2012 jälkeen irtisanoneet tai sitoutuneet irtisanomaan yli 20 000 työntekijää; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että eurooppalaiset lentoyhtiöt ovat vuoden 2012 jälkeen irtisanoneet tai sitoutuneet irtisanomaan yli 20 000 työntekijää;

| D. | ottaa huomioon, että ilmailualan eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet olivat yhtä mieltä maailmanlaajuisen kriisin vaikutuksia lentoliikenteeseen koskeneessa vuoropuhelussa 29. tammikuuta 2013 siitä, että kansainvälisellä tasolla tarvitaan koordinoitua ja kokonaisvaltaista toimintaa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että ilmailualan eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet olivat yhtä mieltä maailmanlaajuisen kriisin vaikutuksia lentoliikenteeseen koskeneessa vuoropuhelussa 29. tammikuuta 2013 siitä, että kansainvälisellä tasolla tarvitaan koordinoitua ja kokonaisvaltaista toimintaa;

| E. | ottaa huomioon, että komission vuonna 2005 antamalla tiedonannolla oli tärkeä asema unionin ulkoisen ilmailupolitiikan kehittämisessä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komission vuonna 2005 antamalla tiedonannolla oli tärkeä asema unionin ulkoisen ilmailupolitiikan kehittämisessä;

| F. | katsoo, että viimeksi kuluneen seitsemän vuoden aikana tapahtunut kehitys edellyttää lisätarkistusta; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että viimeksi kuluneen seitsemän vuoden aikana tapahtunut kehitys edellyttää lisätarkistusta;

Yleistä

| 1. | korostaa edistystä, jota on saavutettu yhtenäisten ja avointen alueellisten markkinoiden luomisessa unionissa ja samaan aikaan unionin ulkoisen ilmailupolitiikan edellyttämän yhteisen lähestymistavan rakentamisessa; |
| --- | --- |

1.

korostaa edistystä, jota on saavutettu yhtenäisten ja avointen alueellisten markkinoiden luomisessa unionissa ja samaan aikaan unionin ulkoisen ilmailupolitiikan edellyttämän yhteisen lähestymistavan rakentamisessa;

| 2. | suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon, jossa esitetään oikea-aikainen analyysi nykytilanteesta, ulkoisessa ilmailupolitiikassa vuodesta 2005 saavutetusta edistyksestä sekä unionin ilmailualan haasteista voimakkaasti kilpailuun perustuvilla maailmanlaajuisilla ilmailualan markkinoilla; |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon, jossa esitetään oikea-aikainen analyysi nykytilanteesta, ulkoisessa ilmailupolitiikassa vuodesta 2005 saavutetusta edistyksestä sekä unionin ilmailualan haasteista voimakkaasti kilpailuun perustuvilla maailmanlaajuisilla ilmailualan markkinoilla;

| 3. | korostaa ilmailualan tärkeää roolia unionin taloudessa erityisesti kasvun ja työpaikkojen kannalta, sillä tällä toimialalla on yli viisi miljoonaa eurooppalaista työpaikkaa ja sen osuus unionin BKT:stä on 2,4 prosenttia, minkä lisäksi se myötävaikuttaa unionin yhteyksiin muun maailman kanssa; tähdentää, että unionin ilmailuala on säilytettävä vahvana ja kilpailukykyisenä; |
| --- | --- |

3.

korostaa ilmailualan tärkeää roolia unionin taloudessa erityisesti kasvun ja työpaikkojen kannalta, sillä tällä toimialalla on yli viisi miljoonaa eurooppalaista työpaikkaa ja sen osuus unionin BKT:stä on 2,4 prosenttia, minkä lisäksi se myötävaikuttaa unionin yhteyksiin muun maailman kanssa; tähdentää, että unionin ilmailuala on säilytettävä vahvana ja kilpailukykyisenä;

| 4. | katsoo, että unionin mekanismien ja järjestelmien, kuten yhtenäinen eurooppalainen ilmatila (SES), eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishanke (SESAR), Clean Sky -aloite, Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA) ja maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä (GNSS), määrittelyssä ja täytäntöönpanossa on edistytty merkittävästi turvallisuuden parantamiseksi ja matkustajien vaatimusten täyttämiseksi; katsoo, että näillä aloilla on saatava aikaan lisää edistystä; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että unionin mekanismien ja järjestelmien, kuten yhtenäinen eurooppalainen ilmatila (SES), eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishanke (SESAR), Clean Sky -aloite, Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA) ja maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä (GNSS), määrittelyssä ja täytäntöönpanossa on edistytty merkittävästi turvallisuuden parantamiseksi ja matkustajien vaatimusten täyttämiseksi; katsoo, että näillä aloilla on saatava aikaan lisää edistystä;

| 5. | on kuitenkin huolissaan siitä, että SES:n ja SESARin toteutus on viivästynyt, koska tästä aiheutuu tarpeettomia kustannuksia lentoyhtiöille ja niiden asiakkaille; tukee komissiota sen ryhtyessä rankaisemaan niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole pitäytyneet joulukuun 2012 määräajassa eivätkä ole mitenkään edistyneet toiminnallisten ilmatilalohkojen (FAB) suhteen; |
| --- | --- |

5.

on kuitenkin huolissaan siitä, että SES:n ja SESARin toteutus on viivästynyt, koska tästä aiheutuu tarpeettomia kustannuksia lentoyhtiöille ja niiden asiakkaille; tukee komissiota sen ryhtyessä rankaisemaan niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole pitäytyneet joulukuun 2012 määräajassa eivätkä ole mitenkään edistyneet toiminnallisten ilmatilalohkojen (FAB) suhteen;

| 6. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään SES:n ja SESARin täytäntöönpanoa; panee merkille, että täysin täytäntöönpannun SES:n kehittäminen luo merkittäviä suoria ja välillisiä työllistymismahdollisuuksia; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään SES:n ja SESARin täytäntöönpanoa; panee merkille, että täysin täytäntöönpannun SES:n kehittäminen luo merkittäviä suoria ja välillisiä työllistymismahdollisuuksia;

| 7. | korostaa, että nämä unionin ohjelmat ovat tärkeitä niin sisämarkkinoiden kuin ulkoisen politiikan kannalta; katsoo, että näiden välineiden valmistuminen ja toteutus auttaa vahvistamaan unionin ilmailualan asemaa kilpailuun perustuvilla maailmanmarkkinoilla; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että nämä unionin ohjelmat ovat tärkeitä niin sisämarkkinoiden kuin ulkoisen politiikan kannalta; katsoo, että näiden välineiden valmistuminen ja toteutus auttaa vahvistamaan unionin ilmailualan asemaa kilpailuun perustuvilla maailmanmarkkinoilla;

| 8. | korostaa lentomatkustajien oikeuksia koskevan asetuksen meneillään olevan uudistamisen merkitystä ja tukee voimakasta ja todella kuluttajaystävällistä unionin lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

8.

korostaa lentomatkustajien oikeuksia koskevan asetuksen meneillään olevan uudistamisen merkitystä ja tukee voimakasta ja todella kuluttajaystävällistä unionin lainsäädäntöä;

| 9. | on tietoinen siitä, että rahoituskriisin vaikutus vaihtelee maailman eri alueiden välillä; katsoo, että tämä on johtanut siihen, että unionin lentoyhtiöt kohtaavat haastavaa kilpailua ja että kahdenväliset lentoliikennesopimukset eivät aina ole paras mahdollinen ratkaisu markkinoiden rajoituksiin tai epäoikeudenmukaisiin tukiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

9.

on tietoinen siitä, että rahoituskriisin vaikutus vaihtelee maailman eri alueiden välillä; katsoo, että tämä on johtanut siihen, että unionin lentoyhtiöt kohtaavat haastavaa kilpailua ja että kahdenväliset lentoliikennesopimukset eivät aina ole paras mahdollinen ratkaisu markkinoiden rajoituksiin tai epäoikeudenmukaisiin tukiin vastaamiseksi;

| 10. | katsoo, että koska kattavaa ulkoista ilmailupolitiikkaa ei ole vielä saavutettu viimeksi kuluneiden seitsemän vuoden aikana tehdyistä ponnisteluista huolimatta, unionin olisi koordinoitava lähestymistapansa paremmin ja kunnianhimoisemmin ja sitä olisi sovellettava mahdollisimman pian reilun ja avoimen kilpailun mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että koska kattavaa ulkoista ilmailupolitiikkaa ei ole vielä saavutettu viimeksi kuluneiden seitsemän vuoden aikana tehdyistä ponnisteluista huolimatta, unionin olisi koordinoitava lähestymistapansa paremmin ja kunnianhimoisemmin ja sitä olisi sovellettava mahdollisimman pian reilun ja avoimen kilpailun mahdollistamiseksi;

| 11. | katsoo, että unionin sääntelyn lähentäminen on keskeinen tekijä unionin aseman vahvistamiseksi maailmanmarkkinoilla ja vuorovaikutuksen lisäämiseksi kolmansien maiden kanssa; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että unionin sääntelyn lähentäminen on keskeinen tekijä unionin aseman vahvistamiseksi maailmanmarkkinoilla ja vuorovaikutuksen lisäämiseksi kolmansien maiden kanssa;

Tiedonanto vuodelta 2005 ja parlamentin päätöslauselma

| 12. | panee tyytyväisenä merkille vuoden 2005 politiikan kolmen pilarin osalta saavutetun edistymisen; ottaa huomioon, että unionitunnuksen periaate tunnustetaan nyt yli sadassa kolmannessa maassa; ottaa huomioon, että lähes tuhat kahdenvälistä lentoliikennesopimusta on saatettu yhdenmukaiseksi unionin lainsäädännön kanssa, millä varmistetaan oikeusvarmuus; pitää valitettavana, että merkittävät kumppanit, kuten Kiina, Intia ja Etelä-Afrikka, eivät ole vielä hyväksyneet näitä periaatteita; |
| --- | --- |

12.

panee tyytyväisenä merkille vuoden 2005 politiikan kolmen pilarin osalta saavutetun edistymisen; ottaa huomioon, että unionitunnuksen periaate tunnustetaan nyt yli sadassa kolmannessa maassa; ottaa huomioon, että lähes tuhat kahdenvälistä lentoliikennesopimusta on saatettu yhdenmukaiseksi unionin lainsäädännön kanssa, millä varmistetaan oikeusvarmuus; pitää valitettavana, että merkittävät kumppanit, kuten Kiina, Intia ja Etelä-Afrikka, eivät ole vielä hyväksyneet näitä periaatteita;

| 13. | toteaa, että unionin ulkoisen ilmailupolitiikan täytäntöönpano on edistänyt sisämarkkinoiden potentiaalin maksimointia, koska se edistää unionin ilmailualan vakauttamista olosuhteissa, joissa globalisaatio edellyttää vahvempia taloudellisia toimijoita, jotka pystyvät vastaamaan ulkomaiseen kilpailuun; |
| --- | --- |

13.

toteaa, että unionin ulkoisen ilmailupolitiikan täytäntöönpano on edistänyt sisämarkkinoiden potentiaalin maksimointia, koska se edistää unionin ilmailualan vakauttamista olosuhteissa, joissa globalisaatio edellyttää vahvempia taloudellisia toimijoita, jotka pystyvät vastaamaan ulkomaiseen kilpailuun;

| 14. | korostaa, että naapurivaltioiden kanssa on luotu laajeneva yhteinen ilmailualue; katsoo, että nämä sopimukset ovat tuoneet mukanaan merkittäviä taloudellisia etuja; panee tyytyväisenä merkille huomattavat ponnistelut, joilla on yhdenmukaistettu eri sääntelykehyksiä unionin lainsäädännön kanssa muun muassa turvallisuuden, ilmaliikenteen hallinnan, ympäristön ja matkustajien oikeuksien sekä taloudellisen sääntelyn ja sosiaalisten näkökohtien alalla; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että naapurivaltioiden kanssa on luotu laajeneva yhteinen ilmailualue; katsoo, että nämä sopimukset ovat tuoneet mukanaan merkittäviä taloudellisia etuja; panee tyytyväisenä merkille huomattavat ponnistelut, joilla on yhdenmukaistettu eri sääntelykehyksiä unionin lainsäädännön kanssa muun muassa turvallisuuden, ilmaliikenteen hallinnan, ympäristön ja matkustajien oikeuksien sekä taloudellisen sääntelyn ja sosiaalisten näkökohtien alalla;

| 15. | pitää myönteisenä unionin ja Yhdysvaltojen välistä kattavaa lentoliikennesopimusta ja sen edullisia vaikutuksia kumpaankin talouteen sekä arvioita, joiden mukaan ensimmäisen viiden vuoden aikana luotiin 80 000 uutta työpaikkaa; |
| --- | --- |

15.

pitää myönteisenä unionin ja Yhdysvaltojen välistä kattavaa lentoliikennesopimusta ja sen edullisia vaikutuksia kumpaankin talouteen sekä arvioita, joiden mukaan ensimmäisen viiden vuoden aikana luotiin 80 000 uutta työpaikkaa;

| 16. | katsoo, että vahva unionin ulkoinen ilmailupolitiikka, joka keskittyy tärkeimmille kasvumarkkinoille kaukoreittiliikenteessä, avaisi unionin lentoyhtiöille uusia taloudellisia mahdollisuuksia erityisesti Aasiassa ja Tyynenmeren alueella; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että vahva unionin ulkoinen ilmailupolitiikka, joka keskittyy tärkeimmille kasvumarkkinoille kaukoreittiliikenteessä, avaisi unionin lentoyhtiöille uusia taloudellisia mahdollisuuksia erityisesti Aasiassa ja Tyynenmeren alueella;

| 17. | korostaa, että tiettyjen keskeisten kumppanien, kuten Brasilia, kanssa neuvottelut ovat vielä kesken ja että laajat lentoliikennesopimukset näiden maiden kanssa voisivat tuottaa huomattavia taloudellisia etuja; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että tiettyjen keskeisten kumppanien, kuten Brasilia, kanssa neuvottelut ovat vielä kesken ja että laajat lentoliikennesopimukset näiden maiden kanssa voisivat tuottaa huomattavia taloudellisia etuja;

| 18. | korostaa, että eräät parlamentin vuonna 2006 antamassa päätöslauselmassa esittämät pyynnöt ovat edelleen täyttämättä; korostaa erityisesti, että on tarpeen edistää asianmukaisia kansainvälisiä turvallisuusvaatimuksia ja varmistaa unionin ja muiden kuin unionin lentoliikenneyritysten tasavertainen kohtelu ja lieventää kielteisiä ympäristövaikutuksia; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että eräät parlamentin vuonna 2006 antamassa päätöslauselmassa esittämät pyynnöt ovat edelleen täyttämättä; korostaa erityisesti, että on tarpeen edistää asianmukaisia kansainvälisiä turvallisuusvaatimuksia ja varmistaa unionin ja muiden kuin unionin lentoliikenneyritysten tasavertainen kohtelu ja lieventää kielteisiä ympäristövaikutuksia;

| 19. | painottaa sekakomiteajärjestelmän kaltaisten välineiden merkitystä lentoliikennealan yhteisten lähestymistapojen luomisessa; |
| --- | --- |

19.

painottaa sekakomiteajärjestelmän kaltaisten välineiden merkitystä lentoliikennealan yhteisten lähestymistapojen luomisessa;

| 20. | panee tyytyväisenä merkille, että muita vuoden 2006 päätöslauselmassa esitettyjä tavoitteita on saavutettu, muun muassa EASA:n vastuita laajennettiin; |
| --- | --- |

20.

panee tyytyväisenä merkille, että muita vuoden 2006 päätöslauselmassa esitettyjä tavoitteita on saavutettu, muun muassa EASA:n vastuita laajennettiin;

Markkinat

| 21. | panee merkille, että liikenne Aasian ja Tyynenmeren alueelle, alueelta ja alueen sisällä on kasvanut merkittävästi, mikä ilmentää sen talouskasvusuuntausta; pitää huolestuttavana, että jos mitään ei tehdä, unionin lentoyhtiöt ja yritykset saattavat menettää sekä loistavia mahdollisuuksia sieltäpäin maailmaa että kykynsä tuottaa voittoa; |
| --- | --- |

21.

panee merkille, että liikenne Aasian ja Tyynenmeren alueelle, alueelta ja alueen sisällä on kasvanut merkittävästi, mikä ilmentää sen talouskasvusuuntausta; pitää huolestuttavana, että jos mitään ei tehdä, unionin lentoyhtiöt ja yritykset saattavat menettää sekä loistavia mahdollisuuksia sieltäpäin maailmaa että kykynsä tuottaa voittoa;

| 22. | panee myös merkille, että unionin ulkopuolisten lentoyhtiöiden globaali asema on vahvistunut tukien kautta ja merkittävillä lentokoneisiin ja infrastruktuuriin tehdyillä julkisilla investoinneilla Lähi-idässä, Kaukoidässä ja Etelä-Amerikassa; |
| --- | --- |

22.

panee myös merkille, että unionin ulkopuolisten lentoyhtiöiden globaali asema on vahvistunut tukien kautta ja merkittävillä lentokoneisiin ja infrastruktuuriin tehdyillä julkisilla investoinneilla Lähi-idässä, Kaukoidässä ja Etelä-Amerikassa;

| 23. | korostaa, että unionin sisämarkkinoilla on tapahtunut huomattavia muutoksia halpalentoyhtiöiden osuuden kasvettua; katsoo, että nämä kaksi bisnesmallia voivat kilpailuasemastaan huolimatta löytää tapoja täydentää toisiaan ulkoisten markkinoiden haasteita vastaan; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että unionin sisämarkkinoilla on tapahtunut huomattavia muutoksia halpalentoyhtiöiden osuuden kasvettua; katsoo, että nämä kaksi bisnesmallia voivat kilpailuasemastaan huolimatta löytää tapoja täydentää toisiaan ulkoisten markkinoiden haasteita vastaan;

| 24. | panee merkille, että joidenkin eurooppalaisten halpalentoyhtiöiden erittäin halvat lippuhinnat selittyvät sillä, että näiden yritysten työolot ovat epäoikeudenmukaisia, esimerkiksi henkilöstöä koskevan sosiaali- ja työlainsäädännön normit ovat heikkoja; panee myös merkille, että tällaiseen lippujen hinnoitteluun myötävaikuttavat ilmeisesti myös minimaaliset investoinnit turvanormeihin ja perusteettomat alueelliset tuet; |
| --- | --- |

24.

panee merkille, että joidenkin eurooppalaisten halpalentoyhtiöiden erittäin halvat lippuhinnat selittyvät sillä, että näiden yritysten työolot ovat epäoikeudenmukaisia, esimerkiksi henkilöstöä koskevan sosiaali- ja työlainsäädännön normit ovat heikkoja; panee myös merkille, että tällaiseen lippujen hinnoitteluun myötävaikuttavat ilmeisesti myös minimaaliset investoinnit turvanormeihin ja perusteettomat alueelliset tuet;

| 25. | huomauttaa, että lentoyhtiöiden välinen kilpailu on kovaa halpalentoyhtiöiden vuoksi ja että Euroopan unionissa halpalentoyhtiöiden osuus lentoliikenteen tarjonnasta on 40 prosenttia; korostaa, että ILO:n yleissopimukset 87 ja 98 ratifioineessa jäsenvaltiossa kaikkien lentoyhtiöiden on noudatettava mainittuihin sopimuksiin sisältyviä yhdistymisvapautta koskevia perusoikeuksia ja kunnioitettava työntekijöiden edustusoikeutta ja työehtosopimuksia, ja että noudattamista on valvottava ja rikkomuksista on rangaistava; |
| --- | --- |

25.

huomauttaa, että lentoyhtiöiden välinen kilpailu on kovaa halpalentoyhtiöiden vuoksi ja että Euroopan unionissa halpalentoyhtiöiden osuus lentoliikenteen tarjonnasta on 40 prosenttia; korostaa, että ILO:n yleissopimukset 87 ja 98 ratifioineessa jäsenvaltiossa kaikkien lentoyhtiöiden on noudatettava mainittuihin sopimuksiin sisältyviä yhdistymisvapautta koskevia perusoikeuksia ja kunnioitettava työntekijöiden edustusoikeutta ja työehtosopimuksia, ja että noudattamista on valvottava ja rikkomuksista on rangaistava;

| 26. | korostaa keskuslentoasemien merkitystä, toissijaisten ja erikoistuneiden keskuslentoasemien ja monikeskuslentoasemien kehittäminen mukaan luettuna, kiireellistä tarvetta investoida pitkällä aikavälillä sekä julkisia että yksityisiä varoja lentoasemainfrastruktuuriin kapasiteetin lisäämiseksi sekä nykyisen infrastruktuurin tehokkaampaa käyttöä, alueelliset lentoasemat esimerkiksi Välimeren alueella ja unionin itärajalla mukaan luettuna, jakamalla lähtö- ja saapumisaikojen paremmin; |
| --- | --- |

26.

korostaa keskuslentoasemien merkitystä, toissijaisten ja erikoistuneiden keskuslentoasemien ja monikeskuslentoasemien kehittäminen mukaan luettuna, kiireellistä tarvetta investoida pitkällä aikavälillä sekä julkisia että yksityisiä varoja lentoasemainfrastruktuuriin kapasiteetin lisäämiseksi sekä nykyisen infrastruktuurin tehokkaampaa käyttöä, alueelliset lentoasemat esimerkiksi Välimeren alueella ja unionin itärajalla mukaan luettuna, jakamalla lähtö- ja saapumisaikojen paremmin;

| 27. | korostaa, että unionin lentoyhtiöiden kilpailukykyä haittaavat maailmanlaajuisesti muun muassa tasapuolisten toimintaedellytysten puuttuminen, jonka taustalla ovat muun muassa erilaiset kansalliset verot, ruuhkaiset lentoasemat, korkeat ATM- ja lentoasemamaksut, kilpailijoiden saama valtiontuki, päästökustannukset sekä alempien sosiaalinormien ja erilaisten valtiontukea koskevien sääntöjen soveltaminen EU:n ulkopuolella; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että unionin lentoyhtiöiden kilpailukykyä haittaavat maailmanlaajuisesti muun muassa tasapuolisten toimintaedellytysten puuttuminen, jonka taustalla ovat muun muassa erilaiset kansalliset verot, ruuhkaiset lentoasemat, korkeat ATM- ja lentoasemamaksut, kilpailijoiden saama valtiontuki, päästökustannukset sekä alempien sosiaalinormien ja erilaisten valtiontukea koskevien sääntöjen soveltaminen EU:n ulkopuolella;

| 28. | katsoo, että nämä tekijät ovat mahdollisia kasvun ja työllistämisen esteitä; |
| --- | --- |

28.

katsoo, että nämä tekijät ovat mahdollisia kasvun ja työllistämisen esteitä;

| 29. | kehottaa komissiota laatimaan tutkimuksen erilaisista lentoliikennemaksuista, -tulleista ja -veroista ja niiden vaikutuksesta lentolippujen hintoihin ja lentoyhtiöiden liikevoittoon ja laatimaan tutkimuksen kilpailijoiden mahdollisesti saamista valtiontuista maailmanlaajuisesti ja niiden vaikutuksesta unionin lentoyhtiöihin; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota laatimaan tutkimuksen erilaisista lentoliikennemaksuista, -tulleista ja -veroista ja niiden vaikutuksesta lentolippujen hintoihin ja lentoyhtiöiden liikevoittoon ja laatimaan tutkimuksen kilpailijoiden mahdollisesti saamista valtiontuista maailmanlaajuisesti ja niiden vaikutuksesta unionin lentoyhtiöihin;

| 30. | panee tyytyväisenä merkille unionin uudet säännöt liikkuvien työntekijöiden sosiaaliturvasta; |
| --- | --- |

30.

panee tyytyväisenä merkille unionin uudet säännöt liikkuvien työntekijöiden sosiaaliturvasta;

Suunnitellut toimet

| 31. | katsoo, että ulkoisen ilmailupolitiikan olisi perustuttava täysin vastavuoroisuuden, markkinoille pääsy mukaan luettuna, avoimuuden ja tasapuolisiin toimintaedellytyksiin nojautuvan reilun kilpailun periaatteisiin ja että sillä olisi oltava kaksi päätavoitetta: kuluttajien ja yritysten saama hyöty ja unionin lentoyhtiöiden ja lentoasemien tukeminen niiden pyrkiessä säilyttämään johtoasemansa maailmassa; |
| --- | --- |

31.

katsoo, että ulkoisen ilmailupolitiikan olisi perustuttava täysin vastavuoroisuuden, markkinoille pääsy mukaan luettuna, avoimuuden ja tasapuolisiin toimintaedellytyksiin nojautuvan reilun kilpailun periaatteisiin ja että sillä olisi oltava kaksi päätavoitetta: kuluttajien ja yritysten saama hyöty ja unionin lentoyhtiöiden ja lentoasemien tukeminen niiden pyrkiessä säilyttämään johtoasemansa maailmassa;

| 32. | korostaa näin ollen, että naapurivaltioiden ja samanmielisten kumppanien kanssa tehtävien lentoliikennesopimusten on sisällettävä sääntelykehykset oikeudenmukaiselle kilpailulle; |
| --- | --- |

32.

korostaa näin ollen, että naapurivaltioiden ja samanmielisten kumppanien kanssa tehtävien lentoliikennesopimusten on sisällettävä sääntelykehykset oikeudenmukaiselle kilpailulle;

| 33. | kehottaa jatkamaan edelleen menettelyjä, joissa neuvotellaan unionin tasolla kattavia lentosopimuksia Euroopan yhtenäisyyden pohjalta ja neuvoston suostumuksella; |
| --- | --- |

33.

kehottaa jatkamaan edelleen menettelyjä, joissa neuvotellaan unionin tasolla kattavia lentosopimuksia Euroopan yhtenäisyyden pohjalta ja neuvoston suostumuksella;

| 34. | kehottaa komissiota edistämään ja puolustamaan sopimuksissa unionin etuja sekä ehdottamaan ja jakamaan unionin normeja, arvoja ja parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota edistämään ja puolustamaan sopimuksissa unionin etuja sekä ehdottamaan ja jakamaan unionin normeja, arvoja ja parhaita käytäntöjä;

| 35. | pyytää, että komissio ja jäsenvaltiot lisäävät keskinäistä yhteistyötä ja koordinointia neuvoteltaessa lentoliikennesopimuksista keskeisten kumppaneiden kanssa, jotta voidaan lisätä unionin vaikutusvaltaa ja sen mahdollisuuksia päästä uusille markkinoille; |
| --- | --- |

35.

pyytää, että komissio ja jäsenvaltiot lisäävät keskinäistä yhteistyötä ja koordinointia neuvoteltaessa lentoliikennesopimuksista keskeisten kumppaneiden kanssa, jotta voidaan lisätä unionin vaikutusvaltaa ja sen mahdollisuuksia päästä uusille markkinoille;

| 36. | kehottaa komissiota sisällyttämään kattaviin sopimuksiin turvallisuutta, matkustajien oikeuksia, henkilöstön koulutusta ja sertifikaatiota koskevat sääntelyvaatimukset; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota sisällyttämään kattaviin sopimuksiin turvallisuutta, matkustajien oikeuksia, henkilöstön koulutusta ja sertifikaatiota koskevat sääntelyvaatimukset;

| 37. | kehottaa komissiota saattamaan päätökseen meneillään olevat neuvottelut naapuruuskumppanimaiden kanssa (muun muassa Ukraina, Libanon, Tunisia, Azerbaidžan ja Algeria); toteaa, että näiden maiden läheisyys sekä niiden markkinat ja viime aikoina joissakin niistä tapahtunut talouskasvu voidaan katsoa kasvumahdollisuudeksi unionin alueellisille ja toissijaisille lentoasemille; katsoo, että alueelliset lentoasemat voivat osallistua ruuhkien vähentämiseen eurooppalaisilla keskuslentoasemilla ja parantaa niiden kilpailukykyä maailmanlaajuisesti, koska alueellisilla lentoasemilla on paljon kapasiteettia; |
| --- | --- |

37.

kehottaa komissiota saattamaan päätökseen meneillään olevat neuvottelut naapuruuskumppanimaiden kanssa (muun muassa Ukraina, Libanon, Tunisia, Azerbaidžan ja Algeria); toteaa, että näiden maiden läheisyys sekä niiden markkinat ja viime aikoina joissakin niistä tapahtunut talouskasvu voidaan katsoa kasvumahdollisuudeksi unionin alueellisille ja toissijaisille lentoasemille; katsoo, että alueelliset lentoasemat voivat osallistua ruuhkien vähentämiseen eurooppalaisilla keskuslentoasemilla ja parantaa niiden kilpailukykyä maailmanlaajuisesti, koska alueellisilla lentoasemilla on paljon kapasiteettia;

| 38. | kehottaa neuvostoa antamaan komissiolle tapauskohtaisesti valtuudet neuvotella muiden naapuruuskumppanimaiden, kuten Turkin, Armenian ja Libyan, kanssa; |
| --- | --- |

38.

kehottaa neuvostoa antamaan komissiolle tapauskohtaisesti valtuudet neuvotella muiden naapuruuskumppanimaiden, kuten Turkin, Armenian ja Libyan, kanssa;

| 39. | katsoo, että EU:n olisi tarkasteltava tapauskohtaisesti suhteitaan keskeisiin kumppaneihin, ja kehottaa komissiota saattamaan mahdollisimman pikaisesti päätökseen neuvottelut kattavista lentoliikennesopimuksista keskeisten kumppanien, kuten Australian ja Brasilian, kanssa, ja kehottaa neuvostoa antamaan komissiolle neuvotteluvaltuudet tällaisista sopimuksista nopeasti kasvavien talouksien, kuten Kiinan, Intian sekä ASEAN-maiden ja Persianlahden maiden, kanssa; |
| --- | --- |

39.

katsoo, että EU:n olisi tarkasteltava tapauskohtaisesti suhteitaan keskeisiin kumppaneihin, ja kehottaa komissiota saattamaan mahdollisimman pikaisesti päätökseen neuvottelut kattavista lentoliikennesopimuksista keskeisten kumppanien, kuten Australian ja Brasilian, kanssa, ja kehottaa neuvostoa antamaan komissiolle neuvotteluvaltuudet tällaisista sopimuksista nopeasti kasvavien talouksien, kuten Kiinan, Intian sekä ASEAN-maiden ja Persianlahden maiden, kanssa;

| 40. | katsoo, että mahdollinen tuleva kauppa- ja investointisopimus unionin ja Yhdysvaltojen välillä vaikuttaisi myös ilmailualaan; katsookin, että komission olisi annettava riittävästi tietoja, jotta parlamentti voi seurata tulevia neuvotteluja tarkasti; |
| --- | --- |

40.

katsoo, että mahdollinen tuleva kauppa- ja investointisopimus unionin ja Yhdysvaltojen välillä vaikuttaisi myös ilmailualaan; katsookin, että komission olisi annettava riittävästi tietoja, jotta parlamentti voi seurata tulevia neuvotteluja tarkasti;

| 41. | korostaa, että keskeisten kumppaneiden ja etenkin Yhdysvaltojen ja Kanadan kanssa tehtyjen lentoliikennesopimusten tavoitteet on saavutettava kaikilta osin, mukaan luettuna lentoyhtiöiden ulkomaista omistajuutta koskevien rajoitteiden ja valvonnan poistaminen; kehottaa toteuttamaan toimia, jotta voidaan ratkaista epätasapaino, joka liittyy unionin yritysten kabotaasiliikenteen harjoittamiseen Yhdysvaltojen markkinoilla ja Yhdysvaltojen harjoittamaan vastaavaan toimintaan EU:n markkinoilla; muistuttaa, että ristikkäisillä kansainvälisillä investoinneilla myötävaikutetaan lentoliikennealan taloudelliseen dynamiikkaan, ja kehottaa komissiota vaalimaan kansainvälistä oikeudellista toimintaympäristöä, jolla edistetään tällaisten investointien laajentamista ja tukemista, ja edistämään aktiivista politiikkaa, jolla pyritään edistämään normien ja hyvien käytänteiden vahvistamista kansainvälisten investointien alalla; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että keskeisten kumppaneiden ja etenkin Yhdysvaltojen ja Kanadan kanssa tehtyjen lentoliikennesopimusten tavoitteet on saavutettava kaikilta osin, mukaan luettuna lentoyhtiöiden ulkomaista omistajuutta koskevien rajoitteiden ja valvonnan poistaminen; kehottaa toteuttamaan toimia, jotta voidaan ratkaista epätasapaino, joka liittyy unionin yritysten kabotaasiliikenteen harjoittamiseen Yhdysvaltojen markkinoilla ja Yhdysvaltojen harjoittamaan vastaavaan toimintaan EU:n markkinoilla; muistuttaa, että ristikkäisillä kansainvälisillä investoinneilla myötävaikutetaan lentoliikennealan taloudelliseen dynamiikkaan, ja kehottaa komissiota vaalimaan kansainvälistä oikeudellista toimintaympäristöä, jolla edistetään tällaisten investointien laajentamista ja tukemista, ja edistämään aktiivista politiikkaa, jolla pyritään edistämään normien ja hyvien käytänteiden vahvistamista kansainvälisten investointien alalla;

| 42. | katsoo, että kahdenväliset sopimukset voivat myötävaikuttaa merkittävästi ulkoisen ilmailupolitiikan kehittämiseen, mutta korostaa samalla unionin yhteisen lähestymistavan merkitystä; |
| --- | --- |

42.

katsoo, että kahdenväliset sopimukset voivat myötävaikuttaa merkittävästi ulkoisen ilmailupolitiikan kehittämiseen, mutta korostaa samalla unionin yhteisen lähestymistavan merkitystä;

| 43. | korostaa reilun ja avoimen kilpailun merkitystä kaikissa lentoliikenteeseen liittyvissä toimissa; kehottaa sisällyttämään reilua kilpailua koskevat standardilausekkeet kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin; |
| --- | --- |

43.

korostaa reilun ja avoimen kilpailun merkitystä kaikissa lentoliikenteeseen liittyvissä toimissa; kehottaa sisällyttämään reilua kilpailua koskevat standardilausekkeet kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin;

| 44. | kehottaa komissiota määrittelemään vähimmäismäärän oikeudellisia unionin standardivaatimuksia etenkin sääntelyllisen yhteistyön, työ- ja ympäristönormien sekä matkustajien oikeuksien alalla sisällytettäväksi kahdenvälisiin sopimuksiin ja kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan niitä; katsoo, että tavoitteena on luoda mahdollisuuksia unionin lentoyhtiöille ja poistaa esteitä niiden tieltä; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota määrittelemään vähimmäismäärän oikeudellisia unionin standardivaatimuksia etenkin sääntelyllisen yhteistyön, työ- ja ympäristönormien sekä matkustajien oikeuksien alalla sisällytettäväksi kahdenvälisiin sopimuksiin ja kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan niitä; katsoo, että tavoitteena on luoda mahdollisuuksia unionin lentoyhtiöille ja poistaa esteitä niiden tieltä;

| 45. | kehottaa komissiota ehdottamaan kiireellisesti yhteisön lentoliikenteen harjoittajia vahingoittavilta tuilta ja epäterveiltä hinnoittelukäytännöiltä suojautumisesta annetun asetuksen (EY) N:o 868/2004 (6) tarkistamista tai korvaamista; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota ehdottamaan kiireellisesti yhteisön lentoliikenteen harjoittajia vahingoittavilta tuilta ja epäterveiltä hinnoittelukäytännöiltä suojautumisesta annetun asetuksen (EY) N:o 868/2004 (6) tarkistamista tai korvaamista;

| 46. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin varmistaa vapaa ja oikeudenmukainen kilpailu suhteissa ja sopimuksissa kolmansien maiden kanssa ja luoda uusia entistä tehokkaampia kaupan suojakeinoja, jotka soveltuvat aiempaa paremmin siihen, että puututaan epäoikeudenmukaisiin käytänteisiin, kuten syrjintään, sääntelykehyksen epäjohdonmukaiseen täytäntöönpanoon sekä avoimuuden puutteeseen yritysten tilinpäätöksissä, jotka saattavat johtaa markkinoiden vääristymiseen; |
| --- | --- |

46.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin varmistaa vapaa ja oikeudenmukainen kilpailu suhteissa ja sopimuksissa kolmansien maiden kanssa ja luoda uusia entistä tehokkaampia kaupan suojakeinoja, jotka soveltuvat aiempaa paremmin siihen, että puututaan epäoikeudenmukaisiin käytänteisiin, kuten syrjintään, sääntelykehyksen epäjohdonmukaiseen täytäntöönpanoon sekä avoimuuden puutteeseen yritysten tilinpäätöksissä, jotka saattavat johtaa markkinoiden vääristymiseen;

| 47. | kehottaa komissiota aloittamaan vuoropuhelun Persianlahden maiden kanssa avoimuuden lisäämiseksi ja reilun kilpailun turvaamiseksi; |
| --- | --- |

47.

kehottaa komissiota aloittamaan vuoropuhelun Persianlahden maiden kanssa avoimuuden lisäämiseksi ja reilun kilpailun turvaamiseksi;

| 48. | panee merkille, että Venäjän federaatio kieltäytyy kunnioittamasta Siperian ylilennoista unionin lentoyhtiöiltä tähän asti perittyjen maksujen asteittaista poistamista koskevaa sopimusta, joka tehtiin Venäjän federaation liittyessä WTO:hon vuonna 2011; katsoo, että koska EU:n lentoyhtiöitä syrjitään pitkällä aikavälillä näillä laittomilla kauttakulkumaksuilla, unionin olisi voitava ryhtyä vastavuoroisiin toimiin kieltämällä tai rajoittamalla kauttakulkua alueellaan tai yleisesti ottaen toteuttamalla Venäjän federaation lentoyhtiöiden osalta unionin ilmatilan käyttöön liittyviä toimia, jotta Venäjän federaatiota kannustettaisiin poistamaan edellä mainitut maksut, jotka ovat laittomia, koska ne ovat kansainvälisten sopimusten vastaisia (Chicagon yleissopimus); kehottaa näin ollen komissiota ja neuvostoa tarkastelemaan mahdollisia toimia vastavuoroisuuden varmistamiseksi Venäjän federaation ja EU:n ilmatilan käytön välillä; |
| --- | --- |

48.

panee merkille, että Venäjän federaatio kieltäytyy kunnioittamasta Siperian ylilennoista unionin lentoyhtiöiltä tähän asti perittyjen maksujen asteittaista poistamista koskevaa sopimusta, joka tehtiin Venäjän federaation liittyessä WTO:hon vuonna 2011; katsoo, että koska EU:n lentoyhtiöitä syrjitään pitkällä aikavälillä näillä laittomilla kauttakulkumaksuilla, unionin olisi voitava ryhtyä vastavuoroisiin toimiin kieltämällä tai rajoittamalla kauttakulkua alueellaan tai yleisesti ottaen toteuttamalla Venäjän federaation lentoyhtiöiden osalta unionin ilmatilan käyttöön liittyviä toimia, jotta Venäjän federaatiota kannustettaisiin poistamaan edellä mainitut maksut, jotka ovat laittomia, koska ne ovat kansainvälisten sopimusten vastaisia (Chicagon yleissopimus); kehottaa näin ollen komissiota ja neuvostoa tarkastelemaan mahdollisia toimia vastavuoroisuuden varmistamiseksi Venäjän federaation ja EU:n ilmatilan käytön välillä;

| 49. | korostaa, että lentomatkustajien oikeuksien suojaamista koskeva kunnianhimoinen EU-politiikka voi antaa unionin lentoyhtiöille laatuedun maailmanlaajuisessa kilpailussa; kehottaa komissiota edistämään edelleen korkeita EU-normeja lentomatkustajien oikeuksien alalla ja valvomaan niiden saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamista; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että lentomatkustajien oikeuksien suojaamista koskeva kunnianhimoinen EU-politiikka voi antaa unionin lentoyhtiöille laatuedun maailmanlaajuisessa kilpailussa; kehottaa komissiota edistämään edelleen korkeita EU-normeja lentomatkustajien oikeuksien alalla ja valvomaan niiden saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamista;

| 50. | kehottaa komissiota laatimaan mahdollisimman pian uuden sääntelykehyksen SES:n käyttöönotosta ylhäältä alas -lähestymistapaa noudattaen, eurooppalaisten lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien välisen yhteistyömekanismin parantaminen mukaan luettuna, ja mahdollistamaan SESARin käyttöönoton edellytykset; |
| --- | --- |

50.

kehottaa komissiota laatimaan mahdollisimman pian uuden sääntelykehyksen SES:n käyttöönotosta ylhäältä alas -lähestymistapaa noudattaen, eurooppalaisten lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien välisen yhteistyömekanismin parantaminen mukaan luettuna, ja mahdollistamaan SESARin käyttöönoton edellytykset;

| 51. | kehottaa neuvostoa viimein esittämään kannan neuvostoon juuttuneesta Euroopan parlamentin 5. toukokuuta 2010 suurella enemmistöllä (96 %) hyväksymästä kannasta ehdotuksesta direktiiviksi ilmailun turvamaksuista (7); |
| --- | --- |

51.

kehottaa neuvostoa viimein esittämään kannan neuvostoon juuttuneesta Euroopan parlamentin 5. toukokuuta 2010 suurella enemmistöllä (96 %) hyväksymästä kannasta ehdotuksesta direktiiviksi ilmailun turvamaksuista (7);

| 52. | katsoo, että Kansainvälisellä siviili-ilmailujärjestöllä (ICAO) on tärkeä asema sääntelykehysten kehittämisessä maailmanlaajuiselle ilmailualalle etenkin omistajuuden liberalisoinnin, lentoyhtiöiden määräysvallan ja ilmaliikenteen hallinnan maailmanlaajuisen yhteentoimivuuden osalta; kannustaa ICAO:ta jatkamaan maailmanlaajuisten markkinapohjaisten toimien kehittämistä lentokenttämelun vähentämiseksi ja kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamiseksi; pitää keskeisen tärkeänä, että ICAO:ssa päästään sopimukseen yhteisestä lähestymistavasta mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

52.

katsoo, että Kansainvälisellä siviili-ilmailujärjestöllä (ICAO) on tärkeä asema sääntelykehysten kehittämisessä maailmanlaajuiselle ilmailualalle etenkin omistajuuden liberalisoinnin, lentoyhtiöiden määräysvallan ja ilmaliikenteen hallinnan maailmanlaajuisen yhteentoimivuuden osalta; kannustaa ICAO:ta jatkamaan maailmanlaajuisten markkinapohjaisten toimien kehittämistä lentokenttämelun vähentämiseksi ja kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamiseksi; pitää keskeisen tärkeänä, että ICAO:ssa päästään sopimukseen yhteisestä lähestymistavasta mahdollisimman pian;

| 53. | kehottaa antamaan komissiolle neuvotteluvaltuudet, jotta voidaan selkeyttää ja vahvistaa Euroopan unionin edustusta ICAO:ssa; |
| --- | --- |

53.

kehottaa antamaan komissiolle neuvotteluvaltuudet, jotta voidaan selkeyttää ja vahvistaa Euroopan unionin edustusta ICAO:ssa;

o

o o

| 54. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

54.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 380 E, 11.12.2012, s. 5.

(2)  EUVL C 70 E, 8.3.2012, s. 98.

(3)  EUVL C 236 E, 12.8.2011, s. 121.

(4)  EUVL C 74 E, 20.3.2008, s. 506.

(5)  EUVL C 287 E, 24.11.2006, s. 84.

(6)  EUVL L 162, 30.4.2004, s. 1.

(7)  EUVL C 81 E, 15.3.2011, s. 164.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/7

---

P7_TA(2013)0291

Jäsenvaltioiden vientiluottolaitokset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 komission ensimmäisestä vuosikertomuksesta Euroopan parlamentille jäsenvaltioiden vientiluottolaitosten toiminnasta (2012/2320(INI))

(2016/C 075/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 (1) tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 (1) tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta,

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2013 annetun komission delegoidun asetuksen tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteen II muuttamisesta (C(2013)1378), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2013 annetun komission delegoidun asetuksen tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteen II muuttamisesta (C(2013)1378),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2012 antamansa päätöslauselman EU:n pk-yritysten kaupan ja investointien rahoittamisesta: parempi luotonsaanti kansainvälistymisen tukemiseksi (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2012 antamansa päätöslauselman EU:n pk-yritysten kaupan ja investointien rahoittamisesta: parempi luotonsaanti kansainvälistymisen tukemiseksi (2),

| — | ottaa huomioon 27. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Eurooppa 2020 -strategian mukaisesta Euroopan uudesta kauppapolitiikasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Eurooppa 2020 -strategian mukaisesta Euroopan uudesta kauppapolitiikasta (3),

| — | ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin kansainvälisestä sijoituspolitiikasta tulevaisuudessa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin kansainvälisestä sijoituspolitiikasta tulevaisuudessa (4),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman kauppapolitiikasta ja ilmastonmuutoksen haasteista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman kauppapolitiikasta ja ilmastonmuutoksen haasteista (5),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman ihmisoikeuksista sekä sosiaali- ja ympäristönormeista kansainvälisissä kauppasopimuksissa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman ihmisoikeuksista sekä sosiaali- ja ympäristönormeista kansainvälisissä kauppasopimuksissa (6),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman yritysten yhteiskuntavastuusta kansainvälisissä kauppasopimuksissa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman yritysten yhteiskuntavastuusta kansainvälisissä kauppasopimuksissa (7),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (2010/C 83/02), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (2010/C 83/02),

| — | ottaa huomioon Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 12. joulukuuta 2011 antaman tiedonannon (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 12. joulukuuta 2011 antaman tiedonannon (COM(2011)0886),

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Euroopan unionin strategia perusoikeuskirjan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön” (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Euroopan unionin strategia perusoikeuskirjan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön” (COM(2010)0573),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston 26. kesäkuuta 2012 antaman julkilausuman ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevasta EU:n strategisesta kehyksestä ja toimintasuunnitelmasta (11855/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston 26. kesäkuuta 2012 antaman julkilausuman ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevasta EU:n strategisesta kehyksestä ja toimintasuunnitelmasta (11855/2012),

| — | ottaa huomioon parlamentin ulkosuhteiden toimialayksikön laatiman asiakirjan ihmisoikeusvertailukohdista EU:n ulkopolitiikassa (EXPO/B/DROI/2011/15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin ulkosuhteiden toimialayksikön laatiman asiakirjan ihmisoikeusvertailukohdista EU:n ulkopolitiikassa (EXPO/B/DROI/2011/15),

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2011 hyväksytyt YK:n liike-elämän ja ihmisoikeuksien perusperiaatteet (HR/PUB/11/04, 2011 United Nations), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2011 hyväksytyt YK:n liike-elämän ja ihmisoikeuksien perusperiaatteet (HR/PUB/11/04, 2011 United Nations),

| — | ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2013 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY muuttamisesta tietyiltä suurilta yrityksiltä ja yritysryhmiltä edellytettävien muiden kuin taloudellisten tietojen ja monimuotoisuutta koskevien tietojen julkistamisen osalta (COM(2013)0207), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2013 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY muuttamisesta tietyiltä suurilta yrityksiltä ja yritysryhmiltä edellytettävien muiden kuin taloudellisten tietojen ja monimuotoisuutta koskevien tietojen julkistamisen osalta (COM(2013)0207),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A7-0193/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A7-0193/2013),

| A. | toteaa, että jäsenvaltioiden vientiluotto-ohjelmat ovat tärkeä väline eurooppalaisten yritysten kaupankäynti- ja liiketoimintamahdollisuuksien parantamisessa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että jäsenvaltioiden vientiluotto-ohjelmat ovat tärkeä väline eurooppalaisten yritysten kaupankäynti- ja liiketoimintamahdollisuuksien parantamisessa;

| B. | ottaa huomioon, että tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1233/2011 määritetään jäsenvaltioiden vuotuiset raportointivelvollisuudet suhteessa komissioon ja annetaan samalla komissiolle toimivalta saattaa OECD:n järjestelyjen muutokset mahdollisimman nopeasti osaksi EU:n lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1233/2011 määritetään jäsenvaltioiden vuotuiset raportointivelvollisuudet suhteessa komissioon ja annetaan samalla komissiolle toimivalta saattaa OECD:n järjestelyjen muutokset mahdollisimman nopeasti osaksi EU:n lainsäädäntöä;

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 207 artiklan mukaan ”yhteistä kauppapolitiikkaa harjoitetaan unionin ulkoista toimintaa koskevien periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti”; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 207 artiklan mukaan ”yhteistä kauppapolitiikkaa harjoitetaan unionin ulkoista toimintaa koskevien periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti”;

| D. | ottaa huomioon, että periaatteet, joiden mukaan unioni järjestää kansainväliset suhteensa, ja unionin johtavat periaatteet sen toimiessa kansainvälisissä yhteyksissä sisältyvät Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 ja 21 artiklaan; ottaa huomioon, että SEU-sopimus on jäsenvaltioiden välinen sitova sopimus; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että periaatteet, joiden mukaan unioni järjestää kansainväliset suhteensa, ja unionin johtavat periaatteet sen toimiessa kansainvälisissä yhteyksissä sisältyvät Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 ja 21 artiklaan; ottaa huomioon, että SEU-sopimus on jäsenvaltioiden välinen sitova sopimus;

| E. | ottaa huomioon, että komission ja ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan joulukuussa 2011 antamassa tiedonannossa vakuutetaan, että ”eurooppalaisia yrityksiä on rohkaistava asianmukaiseen huolellisuuteen sen varmistamiseksi, että ne kunnioittavat toiminnoissaan ihmisoikeuksia kaikkialla maailmassa”; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komission ja ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan joulukuussa 2011 antamassa tiedonannossa vakuutetaan, että ”eurooppalaisia yrityksiä on rohkaistava asianmukaiseen huolellisuuteen sen varmistamiseksi, että ne kunnioittavat toiminnoissaan ihmisoikeuksia kaikkialla maailmassa”;

| F. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin neuvoston hyväksymässä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevassa EU:n strategisessa kehyksessä ja toimintasuunnitelmassa vakuutetaan EU:n edistävän ihmisoikeuksia ulkoisen toimintansa kaikilla aloilla ilman poikkeusta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin neuvoston hyväksymässä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevassa EU:n strategisessa kehyksessä ja toimintasuunnitelmassa vakuutetaan EU:n edistävän ihmisoikeuksia ulkoisen toimintansa kaikilla aloilla ilman poikkeusta;

| G. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirja sitoo oikeudellisesti EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita – paitsi niitä, jotka ovat jättäytyneet sen ulkopuolelle – niiden pannessa EU:n lainsäädäntöä täytäntöön; toteaa, että komission strategiassa perusoikeuskirjan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön tunnustetaan yksiselitteisesti, että perusoikeuskirjaa sovelletaan unionin ulkoiseen toimintaan; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirja sitoo oikeudellisesti EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita – paitsi niitä, jotka ovat jättäytyneet sen ulkopuolelle – niiden pannessa EU:n lainsäädäntöä täytäntöön; toteaa, että komission strategiassa perusoikeuskirjan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön tunnustetaan yksiselitteisesti, että perusoikeuskirjaa sovelletaan unionin ulkoiseen toimintaan;

| H. | ottaa huomioon, että unioni ja sen jäsenvaltiot panivat tyytyväisinä merkille yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat, joiden valtion ja liike-elämän suhteita koskevassa periaatteessa 4 viitataan nimenomaisesti vientiluottolaitoksiin; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että unioni ja sen jäsenvaltiot panivat tyytyväisinä merkille yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat, joiden valtion ja liike-elämän suhteita koskevassa periaatteessa 4 viitataan nimenomaisesti vientiluottolaitoksiin;

| I. | ottaa huomioon, että vientiluottotukea myönnetään usein suurille hankkeille, joihin suurien kaupallisten, poliittisten, taloudellisten tai ympäristöön liittyvien riskien takia on vaikea saada kaupallista luottoa, joka vientiluottolaitosten on arvioitava ja hinnoiteltava sen mukaisesti; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että vientiluottotukea myönnetään usein suurille hankkeille, joihin suurien kaupallisten, poliittisten, taloudellisten tai ympäristöön liittyvien riskien takia on vaikea saada kaupallista luottoa, joka vientiluottolaitosten on arvioitava ja hinnoiteltava sen mukaisesti;

| J. | ottaa huomioon, että komissio ehdotti 14. maaliskuuta 2013 delegoitua asetusta asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteen II muuttamiseksi; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että komissio ehdotti 14. maaliskuuta 2013 delegoitua asetusta asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteen II muuttamiseksi;

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission ponnisteluihin, joihin se on ryhtynyt jäsenvaltioiden vientiluottotoimia koskevan vuotuisen raportoinnin puitteiden luomiseksi asetuksen (EU) N:o 1233/2011 mukaisesti ja siten avoimuuden parantamiseksi unionin tasolla; korostaa, että tämän raportoinnin keskeisenä tavoitteena on seurata, miten jäsenvaltioiden vientiluottolaitokset noudattavat vientiluottoihin sovellettavia kansainvälisiä ja EU-sopimuksesta aiheutuvia velvoitteita; |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti komission ponnisteluihin, joihin se on ryhtynyt jäsenvaltioiden vientiluottotoimia koskevan vuotuisen raportoinnin puitteiden luomiseksi asetuksen (EU) N:o 1233/2011 mukaisesti ja siten avoimuuden parantamiseksi unionin tasolla; korostaa, että tämän raportoinnin keskeisenä tavoitteena on seurata, miten jäsenvaltioiden vientiluottolaitokset noudattavat vientiluottoihin sovellettavia kansainvälisiä ja EU-sopimuksesta aiheutuvia velvoitteita;

| 2. | ilmoittaa saaneensa 14. joulukuuta 2012 epävirallisesti komission ensimmäisen vuosikertomuksen jäsenvaltioiden vientiluottolaitosten toiminnasta, jossa arvioidaan 27 jäsenvaltiosta 20:n aktiivisia vientiluotto-ohjelmia ylläpitävän jäsenvaltion vastauksia, sekä vastaanottaneensa näiden jäsenvaltioiden liitteen muodossa olevat raportit; ottaa huomioon, että komissio on sittemmin hyväksynyt näiden asiakirjojen julkistamisen, jotta avoimuuden lisäämistä koskeva perusasetuksen tavoite toteutuu; |
| --- | --- |

2.

ilmoittaa saaneensa 14. joulukuuta 2012 epävirallisesti komission ensimmäisen vuosikertomuksen jäsenvaltioiden vientiluottolaitosten toiminnasta, jossa arvioidaan 27 jäsenvaltiosta 20:n aktiivisia vientiluotto-ohjelmia ylläpitävän jäsenvaltion vastauksia, sekä vastaanottaneensa näiden jäsenvaltioiden liitteen muodossa olevat raportit; ottaa huomioon, että komissio on sittemmin hyväksynyt näiden asiakirjojen julkistamisen, jotta avoimuuden lisäämistä koskeva perusasetuksen tavoite toteutuu;

| 3. | pitää erittäin hyvänä sitä, että komission kertomus osoittaa selvästi jäsenvaltioiden vuoden 2011 vientiluottotoimien laajuuden ja tärkeyden – toimien kokonaisriski oli yli 250 miljardia euroa käsittäen 260 liiketointa, joihin raportoitiin liittyvän suuria ympäristövaikutuksia – ja ne saavat aikaan eurooppalaisten yritysten kannalta merkittäviä kaupankäynti- ja liiketoimintamahdollisuuksia; |
| --- | --- |

3.

pitää erittäin hyvänä sitä, että komission kertomus osoittaa selvästi jäsenvaltioiden vuoden 2011 vientiluottotoimien laajuuden ja tärkeyden – toimien kokonaisriski oli yli 250 miljardia euroa käsittäen 260 liiketointa, joihin raportoitiin liittyvän suuria ympäristövaikutuksia – ja ne saavat aikaan eurooppalaisten yritysten kannalta merkittäviä kaupankäynti- ja liiketoimintamahdollisuuksia;

| 4. | toteaa, että jäsenvaltiot ovat vuosittaisissa toimintakertomuksissaan antaneet komission käyttöön vientiluottoja koskevat taloudelliset ja toiminnalliset tiedot, kuten asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteessä I olevassa ensimmäisessä kappaleessa pyydetään; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että jäsenvaltiot ovat vuosittaisissa toimintakertomuksissaan antaneet komission käyttöön vientiluottoja koskevat taloudelliset ja toiminnalliset tiedot, kuten asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteessä I olevassa ensimmäisessä kappaleessa pyydetään;

| 5. | korostaa jäsenvaltioiden vientiluottotoimien laajuuden huomioon ottaen asetuksen (EU) N:o 1233/2011 johdanto-osan 4 kappaleen tärkeyttä, koska siinä vaaditaan unionin ulkoista toimintaa koskevien yleisten säännösten noudattamista, kuten demokratian vakiinnuttamista, ihmisoikeuksien kunnioittamista, kehityspolitiikan johdonmukaisuutta ja ilmastonmuutoksen torjumista; muistuttaa tässä mielessä asetuksen liitteessä I muotoiltujen yksityiskohtaisten raportointivaatimusten tärkeydestä sen varmistajana, että komissio ja parlamentti voivat arvioida tätä noudattamista; |
| --- | --- |

5.

korostaa jäsenvaltioiden vientiluottotoimien laajuuden huomioon ottaen asetuksen (EU) N:o 1233/2011 johdanto-osan 4 kappaleen tärkeyttä, koska siinä vaaditaan unionin ulkoista toimintaa koskevien yleisten säännösten noudattamista, kuten demokratian vakiinnuttamista, ihmisoikeuksien kunnioittamista, kehityspolitiikan johdonmukaisuutta ja ilmastonmuutoksen torjumista; muistuttaa tässä mielessä asetuksen liitteessä I muotoiltujen yksityiskohtaisten raportointivaatimusten tärkeydestä sen varmistajana, että komissio ja parlamentti voivat arvioida tätä noudattamista;

| 6. | korostaa, että jäsenvaltioiden vuosittaiset raportit ja komission näitä raportteja koskeva arvio eivät vielä riitä parlamentin tarkoituksiin, jotta se voi arvioida, noudatetaanko jäsenvaltioiden vientiluottotoimissa SEU-sopimuksen 3 ja 21 artiklassa vahvistettuja unionin ulkopolitiikan tavoitteita ja otetaanko vientiluottolaitosten takuumaksujen laskennassa ympäristöriskit huomioon; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että jäsenvaltioiden vuosittaiset raportit ja komission näitä raportteja koskeva arvio eivät vielä riitä parlamentin tarkoituksiin, jotta se voi arvioida, noudatetaanko jäsenvaltioiden vientiluottotoimissa SEU-sopimuksen 3 ja 21 artiklassa vahvistettuja unionin ulkopolitiikan tavoitteita ja otetaanko vientiluottolaitosten takuumaksujen laskennassa ympäristöriskit huomioon;

| 7. | suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden selvään yleiseen valmiuteen – kuten komission vuosikertomuksessa mainitaan – soveltaa niiden vientiluotto-ohjelmiin politiikkaa, jonka tavoitteet ovat 3 ja 21 artiklan yleisen hengen mukaisia; pitää erittäin hyvänä eräiden jäsenvaltioiden kuten Saksan, Italian, Belgian ja Alankomaiden pyrkimyksiä tehdä merkityksellisemmäksi raportointi unionin eräiden ulkoisen toiminnan tavoitteiden noudattamisesta; |
| --- | --- |

7.

suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden selvään yleiseen valmiuteen – kuten komission vuosikertomuksessa mainitaan – soveltaa niiden vientiluotto-ohjelmiin politiikkaa, jonka tavoitteet ovat 3 ja 21 artiklan yleisen hengen mukaisia; pitää erittäin hyvänä eräiden jäsenvaltioiden kuten Saksan, Italian, Belgian ja Alankomaiden pyrkimyksiä tehdä merkityksellisemmäksi raportointi unionin eräiden ulkoisen toiminnan tavoitteiden noudattamisesta;

| 8. | toteaa, että komission olisi voitava arvioida, ovatko jäsenvaltioiden vientiluottotoimet unionin ulkoisten toiminnan tavoitteiden mukaisia; suosittelee, että noudattamisen testinä olisi oltava se, että onko virallisesti tuetuilla vientiluottolaitoksilla tehokkaita menettelytapoja, joilla voidaan varmistaa, että niiden toiminta on unionin ulkopolitiikan tavoitteiden mukaista; |
| --- | --- |

8.

toteaa, että komission olisi voitava arvioida, ovatko jäsenvaltioiden vientiluottotoimet unionin ulkoisten toiminnan tavoitteiden mukaisia; suosittelee, että noudattamisen testinä olisi oltava se, että onko virallisesti tuetuilla vientiluottolaitoksilla tehokkaita menettelytapoja, joilla voidaan varmistaa, että niiden toiminta on unionin ulkopolitiikan tavoitteiden mukaista;

Vientiluottolaitosten arviointi unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden noudattamisen suhteen

| 9. | yhtyy komission vuosikertomuksessa esittämään toteamukseen, jonka mukaan on vaikea määritellä täsmällistä vertailuarvoa, jonka avulla EU:n lainsäädännön vaatimusten noudattamista voitaisiin arvioida; muistuttaa, että 21 artiklan säännökset ovat edelleen keskeinen vertailukohta, jota vasten vientiluottotoimiin sovellettuja menettelytapoja on arvioitava; |
| --- | --- |

9.

yhtyy komission vuosikertomuksessa esittämään toteamukseen, jonka mukaan on vaikea määritellä täsmällistä vertailuarvoa, jonka avulla EU:n lainsäädännön vaatimusten noudattamista voitaisiin arvioida; muistuttaa, että 21 artiklan säännökset ovat edelleen keskeinen vertailukohta, jota vasten vientiluottotoimiin sovellettuja menettelytapoja on arvioitava;

| 10. | korostaa, että unioni on luotettava ja vahva globaali toimija vain, jos jäsenvaltiot ja unionin toimielimet noudattavat johdonmukaista ulkopolitiikkaa; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että unioni on luotettava ja vahva globaali toimija vain, jos jäsenvaltiot ja unionin toimielimet noudattavat johdonmukaista ulkopolitiikkaa;

| 11. | ehdottaa, että neuvoston vientiluottotyöryhmä ja komissio kuulevat Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) sellaisen menetelmän kehittämisestä, jolla voidaan pätevällä tavalla raportoida 21 artiklan vaatimusten noudattamisesta ja tiettyjen OECD:n suuntaviivojen soveltamisesta unionissa julkisesti tuetuissa vientiluotoissa ennen kuin seuraava vuosikertomus on määrä antaa; väittää, että julkinen kuuleminen on osa tätä prosessia; |
| --- | --- |

11.

ehdottaa, että neuvoston vientiluottotyöryhmä ja komissio kuulevat Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) sellaisen menetelmän kehittämisestä, jolla voidaan pätevällä tavalla raportoida 21 artiklan vaatimusten noudattamisesta ja tiettyjen OECD:n suuntaviivojen soveltamisesta unionissa julkisesti tuetuissa vientiluotoissa ennen kuin seuraava vuosikertomus on määrä antaa; väittää, että julkinen kuuleminen on osa tätä prosessia;

| 12. | pitää erittäin tärkeänä, että jäsenvaltioita kehotetaan vientiluotoilla julkisesti tuettujen hankkeiden seulonnassa valvomaan asianmukaista huolellisuutta koskevien menettelyjen olemassaoloa, tuloksia ja tehokkuutta sen suhteen, mikä vaikutus hankkeilla mahdollisesti on ihmisoikeuksiin, ja raportoimaan niistä; |
| --- | --- |

12.

pitää erittäin tärkeänä, että jäsenvaltioita kehotetaan vientiluotoilla julkisesti tuettujen hankkeiden seulonnassa valvomaan asianmukaista huolellisuutta koskevien menettelyjen olemassaoloa, tuloksia ja tehokkuutta sen suhteen, mikä vaikutus hankkeilla mahdollisesti on ihmisoikeuksiin, ja raportoimaan niistä;

| 13. | on tietoinen siitä, että vientiluottolaitokset luottavat hankekumppaneidensa tarjoamiin tietoihin; on vakuuttunut siitä, että jos vientiluottolaitokset vaativat hankekumppaneilta asianmukaista huolellisuutta koskevissa menettelyissä järjestelmällistä lähestymistapaa edellytyksenä hankerahoituksen saannille, nämä haluavat toimia itse niiden mukaisesti, jolloin ne vähentävät vientiluottolaitosten hallinnollisia lisäkustannuksia; |
| --- | --- |

13.

on tietoinen siitä, että vientiluottolaitokset luottavat hankekumppaneidensa tarjoamiin tietoihin; on vakuuttunut siitä, että jos vientiluottolaitokset vaativat hankekumppaneilta asianmukaista huolellisuutta koskevissa menettelyissä järjestelmällistä lähestymistapaa edellytyksenä hankerahoituksen saannille, nämä haluavat toimia itse niiden mukaisesti, jolloin ne vähentävät vientiluottolaitosten hallinnollisia lisäkustannuksia;

| 14. | pitää edistymistä vientiluottolaitosten ihmisoikeuksien noudattamista koskevassa raportoinnissa esikuvana pyrkimyksille parantaa muita 21 artiklassa vahvistettuja unionin ulkoisen toiminnan tavoitteita, kuten köyhyyden poistamista ja ympäristöriskien huomioon ottamista, koskevaa raportointia; |
| --- | --- |

14.

pitää edistymistä vientiluottolaitosten ihmisoikeuksien noudattamista koskevassa raportoinnissa esikuvana pyrkimyksille parantaa muita 21 artiklassa vahvistettuja unionin ulkoisen toiminnan tavoitteita, kuten köyhyyden poistamista ja ympäristöriskien huomioon ottamista, koskevaa raportointia;

Raportointi ympäristöriskien huomioon ottamisesta vientiluottolaitosten takuumaksujen laskennassa

| 15. | kehottaa jäsenvaltioiden vientiluottolaitoksia raportoimaan jatkossakin ympäristöriskien arvioinnistaan ja katsoo, että kaikkien OECD-maiden ja OECD:n ulkopuolisten maiden vientiluottolaitosten suorittama tällainen raportointi on välttämätöntä yhtäläisten toimintaedellytysten varmistamiseksi; |
| --- | --- |

15.

kehottaa jäsenvaltioiden vientiluottolaitoksia raportoimaan jatkossakin ympäristöriskien arvioinnistaan ja katsoo, että kaikkien OECD-maiden ja OECD:n ulkopuolisten maiden vientiluottolaitosten suorittama tällainen raportointi on välttämätöntä yhtäläisten toimintaedellytysten varmistamiseksi;

Vastuusitoumuksia koskeva raportointi

| 16. | panee merkille, että jäsenvaltioiden vientiluottolaitokset raportoivat nykyisin riskistä joutua erilaisiin vastuusitoumuksiin; pyytää komissiota antamaan käyttöön yhteisen määritelmän, joka vastaa parlamentin toivetta, että sille ilmoitetaan taseen ulkopuolisista sitoumuksista; |
| --- | --- |

16.

panee merkille, että jäsenvaltioiden vientiluottolaitokset raportoivat nykyisin riskistä joutua erilaisiin vastuusitoumuksiin; pyytää komissiota antamaan käyttöön yhteisen määritelmän, joka vastaa parlamentin toivetta, että sille ilmoitetaan taseen ulkopuolisista sitoumuksista;

Opastusta ja arviointia komissiolta

| 17. | kehottaa komissiota antamaan jäsenvaltioille seuraavaa raportointikautta varten opastusta muun muassa siinä, miten niiden on raportoitava asianmukaista huolellisuutta koskevien menettelyjen olemassaolosta ja tehokkuudesta suhteessa ihmisoikeuspolitiikkaansa ja miten niiden on raportoitava ympäristöriskien huomioonottamisesta; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota antamaan jäsenvaltioille seuraavaa raportointikautta varten opastusta muun muassa siinä, miten niiden on raportoitava asianmukaista huolellisuutta koskevien menettelyjen olemassaolosta ja tehokkuudesta suhteessa ihmisoikeuspolitiikkaansa ja miten niiden on raportoitava ympäristöriskien huomioonottamisesta;

| 18. | toivoo, että komission seuraava vuosikertomus sisältää lausunnon siitä, onko komissio pystynyt arvioimaan, miten jäsenvaltiot ovat noudattaneet unionin tavoitteita ja velvoitteita, ja mikäli vastaus on kielteinen, suositukset siitä, miten asiaa koskevaa raportointia voidaan parantaa; |
| --- | --- |

18.

toivoo, että komission seuraava vuosikertomus sisältää lausunnon siitä, onko komissio pystynyt arvioimaan, miten jäsenvaltiot ovat noudattaneet unionin tavoitteita ja velvoitteita, ja mikäli vastaus on kielteinen, suositukset siitä, miten asiaa koskevaa raportointia voidaan parantaa;

Komission kertomus yhteyksien luomisesta OECD:n ulkopuolisiin maihin

| 19. | pitää erittäin myönteisinä komission ja Yhdysvaltojen vuonna 2012 yhdessä toteuttamia toimia Kiinan, Brasilian, Venäjän ja muiden nousevien talouksien maiden sitouttamiseksi merkittävien vientirahoituksen tarjoajien kansainvälisen työryhmän perustamiseen; |
| --- | --- |

19.

pitää erittäin myönteisinä komission ja Yhdysvaltojen vuonna 2012 yhdessä toteuttamia toimia Kiinan, Brasilian, Venäjän ja muiden nousevien talouksien maiden sitouttamiseksi merkittävien vientirahoituksen tarjoajien kansainvälisen työryhmän perustamiseen;

| 20. | ehdottaa, että tutkitaan, onko alakohtainen lähestymistapa asianmukainen kansainvälisen työryhmän kehittämisessä, jotta toisessa vaiheessa voidaan mahdollisesti rakentaa perusta horisontaalisille säännöksille, joilla varmistetaan, että sekä kaikkien OECD:n maiden että sen ulkopuolisten maiden vientiluottolaitokset ottavat käyttöön vientiluottolaitoksia koskevat tehokkaat ja korkeatasoiset normit ja uudet kansainväliset säännöt yhtäläisten toimintaedellytysten varmistamiseksi; |
| --- | --- |

20.

ehdottaa, että tutkitaan, onko alakohtainen lähestymistapa asianmukainen kansainvälisen työryhmän kehittämisessä, jotta toisessa vaiheessa voidaan mahdollisesti rakentaa perusta horisontaalisille säännöksille, joilla varmistetaan, että sekä kaikkien OECD:n maiden että sen ulkopuolisten maiden vientiluottolaitokset ottavat käyttöön vientiluottolaitoksia koskevat tehokkaat ja korkeatasoiset normit ja uudet kansainväliset säännöt yhtäläisten toimintaedellytysten varmistamiseksi;

o

o o

| 21. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä OECD:n sihteeristölle. |
| --- | --- |

21.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä OECD:n sihteeristölle.

---

(1)  EUVL L 326, 8.12.2011, s. 45.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0469.

(3)  EUVL C 56 E, 26.2.2013, s. 87.

(4)  EUVL C 296 E, 2.10.2012, s. 34.

(5)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 94.

(6)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

(7)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/11

---

P7_TA(2013)0293

Eurooppalaisen säätiön perussääntö

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi eurooppalaisen säätiön (FE) perussäännöstä (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP))

(2016/C 075/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi (COM(2012)0035), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi (COM(2012)0035),

| — | ottaa huomioon komission vaikutustenarvioinnin, joka liittyy ehdotukseen neuvoston asetukseksi eurooppalaisen säätiön perussäännöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vaikutustenarvioinnin, joka liittyy ehdotukseen neuvoston asetukseksi eurooppalaisen säätiön perussäännöstä,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 10. maaliskuuta 2011 antaman kannanoton keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden eurooppalaisen peruskirjan laatimiseen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 10. maaliskuuta 2011 antaman kannanoton keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden eurooppalaisen peruskirjan laatimiseen (1),

| — | ottaa huomioon vertailevaa ja kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevältä Max Planck -instituutilta ja Heidelbergin yliopistolta tilatun toteutettavuustutkimuksen säätiöiden eurooppalaisen perussäännön käyttöönotosta (2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vertailevaa ja kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevältä Max Planck -instituutilta ja Heidelbergin yliopistolta tilatun toteutettavuustutkimuksen säätiöiden eurooppalaisen perussäännön käyttöönotosta (2008),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiot asioissa C-386/04, Centro di Musicologia Walter Stauffer v. Finanzamt München für Körperschaften (2), C-318/07, Hein Persche v. Finanzamt Lüdenscheid (3) ja C-25/10, Missionswerk Werner Heukelbach eV v. Belgian valtio (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiot asioissa C-386/04, Centro di Musicologia Walter Stauffer v. Finanzamt München für Körperschaften (2), C-318/07, Hein Persche v. Finanzamt Lüdenscheid (3) ja C-25/10, Missionswerk Werner Heukelbach eV v. Belgian valtio (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/38/EY (unionin kansalaisuus) (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/38/EY (unionin kansalaisuus) (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. syyskuuta 2012 antaman lausunnon (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. syyskuuta 2012 antaman lausunnon (6),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 29. marraskuuta 2012 antaman lausunnon (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 29. marraskuuta 2012 antaman lausunnon (7),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan väliaikaisen mietinnön sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon (A7-0223/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan väliaikaisen mietinnön sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon (A7-0223/2013),

| A. | ottaa huomioon, että unionissa on noin 110 000 yleishyödyllistä säätiötä, joiden omaisuus on yhteensä arviolta 350 miljardia euroa, joiden menot ovat yhteensä noin 83 miljardia euroa ja jotka työllistävät 750 000–1 000 000 eurooppalaista; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unionissa on noin 110 000 yleishyödyllistä säätiötä, joiden omaisuus on yhteensä arviolta 350 miljardia euroa, joiden menot ovat yhteensä noin 83 miljardia euroa ja jotka työllistävät 750 000–1 000 000 eurooppalaista;

| B. | ottaa kuitenkin huomioon, että osa säätiöiden työntekijöistä on vapaaehtoisia, joille ei makseta heidän panoksestaan; |
| --- | --- |

B.

ottaa kuitenkin huomioon, että osa säätiöiden työntekijöistä on vapaaehtoisia, joille ei makseta heidän panoksestaan;

| C. | ottaa huomioon, että unionissa yleisen edun hyväksi toimivien säätiöt ja niiden toiminta ovat erityisen tärkeitä koulutuksen, opetuksen, tutkimuksen, sosiaali- ja terveydenhuollon, historiallisten muistojen vaalimisen ja kansojen välisen sovinnon, ympäristönsuojelun, nuorison ja urheilun sekä kulttuurin ja taiteen aloilla ja että monien niiden toteuttamien hankkeiden vaikutukset ulottuvat paljon kansallisia rajoja pitemmälle; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että unionissa yleisen edun hyväksi toimivien säätiöt ja niiden toiminta ovat erityisen tärkeitä koulutuksen, opetuksen, tutkimuksen, sosiaali- ja terveydenhuollon, historiallisten muistojen vaalimisen ja kansojen välisen sovinnon, ympäristönsuojelun, nuorison ja urheilun sekä kulttuurin ja taiteen aloilla ja että monien niiden toteuttamien hankkeiden vaikutukset ulottuvat paljon kansallisia rajoja pitemmälle;

| D. | ottaa huomioon, että unionissa on yli 50 erilaista siviili- ja vero-oikeuden piiriin kuuluvaa lakia ja lukuisia monimutkaisia hallinnollisia menettelyjä, jotka säätiöiden mukaan aiheuttavat jopa 100 miljoonan euron vuotuiset neuvontakustannukset, jotka siten eivät enää ole käytettävissä yleishyödyllisiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että unionissa on yli 50 erilaista siviili- ja vero-oikeuden piiriin kuuluvaa lakia ja lukuisia monimutkaisia hallinnollisia menettelyjä, jotka säätiöiden mukaan aiheuttavat jopa 100 miljoonan euron vuotuiset neuvontakustannukset, jotka siten eivät enää ole käytettävissä yleishyödyllisiin tarkoituksiin;

| E. | ottaa huomioon, että kalliita ja pitkällisiä menettelyjä aiheuttavat oikeudelliset, verotukselliset ja hallinnolliset esteet sekä asianmukaisen sääntelyn puute johtavat siihen, että säätiöt eivät harjoita tai niiden on vaikea harjoittaa tai kehittää toimintaa toisessa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kalliita ja pitkällisiä menettelyjä aiheuttavat oikeudelliset, verotukselliset ja hallinnolliset esteet sekä asianmukaisen sääntelyn puute johtavat siihen, että säätiöt eivät harjoita tai niiden on vaikea harjoittaa tai kehittää toimintaa toisessa jäsenvaltiossa;

| F. | katsoo, että aikoina, jolloin valtion varat ovat niukat erityisesti kulttuurin ja taiteellisen toiminnan, koulutuksen ja urheilun aloilla, säätiöiden taloudellinen ja sosiaalinen panos on välttämätön, vaikka säätiöt ainoastaan tukevat valtion yleishyödyllistä toimintaa eivätkä voi korvata sitä; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että aikoina, jolloin valtion varat ovat niukat erityisesti kulttuurin ja taiteellisen toiminnan, koulutuksen ja urheilun aloilla, säätiöiden taloudellinen ja sosiaalinen panos on välttämätön, vaikka säätiöt ainoastaan tukevat valtion yleishyödyllistä toimintaa eivätkä voi korvata sitä;

| G. | ottaa huomioon, että ehdotuksessa ei esitetä verolainsäädännön yhdenmukaistamista vaan pikemminkin syrjintäkiellon soveltamista siten, että eurooppalaisiin säätiöihin ja niiden lahjoittajiin sovelletaan automaattisesti ja periaatteessa samaa verosääntelyä ja verotuksellisia etuja kuin kansallisiin yleishyödyllisiin laitoksiin; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että ehdotuksessa ei esitetä verolainsäädännön yhdenmukaistamista vaan pikemminkin syrjintäkiellon soveltamista siten, että eurooppalaisiin säätiöihin ja niiden lahjoittajiin sovelletaan automaattisesti ja periaatteessa samaa verosääntelyä ja verotuksellisia etuja kuin kansallisiin yleishyödyllisiin laitoksiin;

| H. | ottaa huomioon, että yhteisen eurooppalaisen säätiön perussäännön käyttöönotto helpottaisi valtavasti resurssien, tiedon ja varojen yhdistelemistä ja siirtoa sekä niiden toiminnan harjoittamista kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että yhteisen eurooppalaisen säätiön perussäännön käyttöönotto helpottaisi valtavasti resurssien, tiedon ja varojen yhdistelemistä ja siirtoa sekä niiden toiminnan harjoittamista kaikkialla unionissa;

| I. | pitää komission ehdotusta myönteisenä ja katsoo sen olevan merkittävä askel siihen suuntaan, että säätiöiden on helpompi tukea yleishyödyllisiä tarkoituksia kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

I.

pitää komission ehdotusta myönteisenä ja katsoo sen olevan merkittävä askel siihen suuntaan, että säätiöiden on helpompi tukea yleishyödyllisiä tarkoituksia kaikkialla EU:ssa;

| J. | toteaa, että ehdotettu perussääntö on vapaaehtoinen eurooppalainen oikeudellinen muoto, jota voivat käyttää säätiöt ja rahoittajat, joilla on toimintaa useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, mutta se ei korvaa eikä yhdenmukaista olemassa olevia säätiölakeja; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että ehdotettu perussääntö on vapaaehtoinen eurooppalainen oikeudellinen muoto, jota voivat käyttää säätiöt ja rahoittajat, joilla on toimintaa useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, mutta se ei korvaa eikä yhdenmukaista olemassa olevia säätiölakeja;

| K. | katsoo, että taloudellisesti vaikeina aikoina on yhä tärkeämpää, että säätiöillä on käytettävissään oikeat välineet, joiden avulla ne voivat harjoittaa yleishyödyllisiä tarkoituksia edistävää toimintaa unionin tasolla sekä yhdistää resursseja ja jotka samalla vähentävät kustannuksia ja oikeudellista epävarmuutta; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että taloudellisesti vaikeina aikoina on yhä tärkeämpää, että säätiöillä on käytettävissään oikeat välineet, joiden avulla ne voivat harjoittaa yleishyödyllisiä tarkoituksia edistävää toimintaa unionin tasolla sekä yhdistää resursseja ja jotka samalla vähentävät kustannuksia ja oikeudellista epävarmuutta;

| L. | pitää ehdottoman tärkeänä, että eurooppalaisten säätiöiden (FE) toiminta on kestävää ja pitkäjänteistä ja ne todella toimivat ainakin kahdessa jäsenvaltiossa, sillä muuten niiden erityisasemalle ei olisi perusteita; |
| --- | --- |

L.

pitää ehdottoman tärkeänä, että eurooppalaisten säätiöiden (FE) toiminta on kestävää ja pitkäjänteistä ja ne todella toimivat ainakin kahdessa jäsenvaltiossa, sillä muuten niiden erityisasemalle ei olisi perusteita;

| M. | katsoo, että eräät komission ehdotuksen termit ja määritelmät vaativat selvennystä; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että eräät komission ehdotuksen termit ja määritelmät vaativat selvennystä;

| N. | katsoo, että eurooppalaisen säätiön luotettavuuden ja uskottavuuden parantamiseksi komission ehdotus vaatii joitakin lisäyksiä ja mukautuksia, jotka koskevat esimerkiksi oikeussääntöjen ja eettisten sääntöjen noudattamista, toimimista pelkästään yleishyödyllisissä tarkoituksissa, rajatylittävää osatekijää, vähimmäisvaroja ja tarvetta säilyttää nämä varat periaatteessa koko eurooppalaisen säätiön olemassaoloajan, varojen maksamista ajoissa koskevaa sääntöä, vähimmäiskestoa ja korvauksen maksamista eurooppalaisen säätiön hallituksen tai elinten jäsenille; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että eurooppalaisen säätiön luotettavuuden ja uskottavuuden parantamiseksi komission ehdotus vaatii joitakin lisäyksiä ja mukautuksia, jotka koskevat esimerkiksi oikeussääntöjen ja eettisten sääntöjen noudattamista, toimimista pelkästään yleishyödyllisissä tarkoituksissa, rajatylittävää osatekijää, vähimmäisvaroja ja tarvetta säilyttää nämä varat periaatteessa koko eurooppalaisen säätiön olemassaoloajan, varojen maksamista ajoissa koskevaa sääntöä, vähimmäiskestoa ja korvauksen maksamista eurooppalaisen säätiön hallituksen tai elinten jäsenille;

| O. | pitää velkojien suojaa ja työntekijöiden suojelua olennaisen tärkeänä ja katsoo, että niistä on pidettävä kiinni eurooppalaisen säätiön koko olemassaoloajan; |
| --- | --- |

O.

pitää velkojien suojaa ja työntekijöiden suojelua olennaisen tärkeänä ja katsoo, että niistä on pidettävä kiinni eurooppalaisen säätiön koko olemassaoloajan;

| P. | katsoo, että työntekijöiden edustuksen suhteen olisi vahvistettava viittausta eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä (uudelleenlaadittu toisinto) 6. toukokuuta 2009 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/38/EY (8), jotta tulisi selväksi, että sovelletaan kyseisen direktiivin menettelysääntöjä; katsoo lisäksi, että säännösten rikkomisesta olisi määrättävä ankarammat seuraamukset esimerkiksi asettamalla eurooppalaisen säätiön rekisteröinnin ehdoksi direktiivin 2009/38/EY vaatimusten täyttäminen eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä 22. heinäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1435/2003 (9) 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti; katsoo, että tämän lisäksi tarvitaan säännöksiä, jotka koskevat työntekijöiden osallistumista eurooppalaisen säätiön elimiin eurooppayhtiön sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta 8. lokakuuta 2001 annetun neuvoston direktiivin 2001/86/EY (10) mukaisesti, jotta estetään eurooppalaisen säätiön muodon väärinkäyttö siihen, että henkilöstölle ei myönnetä oikeutta henkilöstöedustukseen tai siltä poistetaan kyseinen oikeus; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että työntekijöiden edustuksen suhteen olisi vahvistettava viittausta eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä (uudelleenlaadittu toisinto) 6. toukokuuta 2009 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/38/EY (8), jotta tulisi selväksi, että sovelletaan kyseisen direktiivin menettelysääntöjä; katsoo lisäksi, että säännösten rikkomisesta olisi määrättävä ankarammat seuraamukset esimerkiksi asettamalla eurooppalaisen säätiön rekisteröinnin ehdoksi direktiivin 2009/38/EY vaatimusten täyttäminen eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä 22. heinäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1435/2003 (9) 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti; katsoo, että tämän lisäksi tarvitaan säännöksiä, jotka koskevat työntekijöiden osallistumista eurooppalaisen säätiön elimiin eurooppayhtiön sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta 8. lokakuuta 2001 annetun neuvoston direktiivin 2001/86/EY (10) mukaisesti, jotta estetään eurooppalaisen säätiön muodon väärinkäyttö siihen, että henkilöstölle ei myönnetä oikeutta henkilöstöedustukseen tai siltä poistetaan kyseinen oikeus;

| Q. | pitää säännöstä vapaaehtoistyöntekijöiden edustuksesta eurooppalaisessa säätiössä tervetulleena, sillä alalla toimii 2,5 miljoonaa vapaaehtoistyöntekijää; |
| --- | --- |

Q.

pitää säännöstä vapaaehtoistyöntekijöiden edustuksesta eurooppalaisessa säätiössä tervetulleena, sillä alalla toimii 2,5 miljoonaa vapaaehtoistyöntekijää;

| R. | katsoo, että vapaaehtoistyöntekijöiden lisääntyvä osallistuminen säätiöiden toimintaan ja heidän arvokas panoksensa edistää säätiöiden yleishyödyllisten tavoitteiden saavuttamista; ottaa erityisesti huomioon, että yhä useampien nuorten on työskenneltävä vapaaehtoisina saadakseen ensimmäisen työkokemuksensa ja että siksi säätiöiden kannattaisi harkita tapoja ja välineitä, jotka auttava nuoria saamaan tarvittavat tiedot voidakseen työskennellä tehokkaammin, esimerkiksi eurooppalaisen työntekijäneuvoston kautta; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että vapaaehtoistyöntekijöiden lisääntyvä osallistuminen säätiöiden toimintaan ja heidän arvokas panoksensa edistää säätiöiden yleishyödyllisten tavoitteiden saavuttamista; ottaa erityisesti huomioon, että yhä useampien nuorten on työskenneltävä vapaaehtoisina saadakseen ensimmäisen työkokemuksensa ja että siksi säätiöiden kannattaisi harkita tapoja ja välineitä, jotka auttava nuoria saamaan tarvittavat tiedot voidakseen työskennellä tehokkaammin, esimerkiksi eurooppalaisen työntekijäneuvoston kautta;

| S. | katsoo tarpeelliseksi selventää, että eurooppalaisen säätiön sääntömääräisen kotipaikan ja keskushallinnon on oltava samassa jäsenvaltiossa, jotta estetään se, että sääntömääräinen kotipaikka erotetaan keskushallinnosta tai pääasiallisesta toimipaikasta, ja samalla myös helpotetaan valvontaa, sillä eurooppalaista säätiötä valvoo sen jäsenvaltion valvontaviranomainen, jossa sillä on sääntömääräinen kotipaikka; |
| --- | --- |

S.

katsoo tarpeelliseksi selventää, että eurooppalaisen säätiön sääntömääräisen kotipaikan ja keskushallinnon on oltava samassa jäsenvaltiossa, jotta estetään se, että sääntömääräinen kotipaikka erotetaan keskushallinnosta tai pääasiallisesta toimipaikasta, ja samalla myös helpotetaan valvontaa, sillä eurooppalaista säätiötä valvoo sen jäsenvaltion valvontaviranomainen, jossa sillä on sääntömääräinen kotipaikka;

| T. | katsoo, että eurooppalaisen säätiön tarkoituksena ei pitäisi olla eurooppalaisten poliittisten puolueiden rahoittaminen; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että eurooppalaisen säätiön tarkoituksena ei pitäisi olla eurooppalaisten poliittisten puolueiden rahoittaminen;

| U. | katsoo, että verotuksessa lähtökohtana pitäisi olla Euroopan unionin tuomioistuimen kehittämän syrjimättömyysperiaatteen soveltaminen; toteaa säätiöalan olevan tietoinen siitä, että ehdotettu yhdenvertaisen verokohtelun automaattinen soveltaminen lisäisi eurooppalaisen säätiön perussäännön houkuttelevuutta vähentämällä huomattavasti verorasitetta ja hallinnollista taakkaa, jolloin se ei olisi pelkästään siviilioikeudellinen väline; toteaa tämän toimintatavan kuitenkin olevan hyvin kiistanalainen neuvostossa, sillä jäsenvaltiot ovat haluttomia sallimaan puuttumisen omiin verolakeihinsa; toteaa siksi, että vaikuttaa aiheelliselta olla hylkäämättä mahdollisia vaihtoehtoisia skenaarioita; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että verotuksessa lähtökohtana pitäisi olla Euroopan unionin tuomioistuimen kehittämän syrjimättömyysperiaatteen soveltaminen; toteaa säätiöalan olevan tietoinen siitä, että ehdotettu yhdenvertaisen verokohtelun automaattinen soveltaminen lisäisi eurooppalaisen säätiön perussäännön houkuttelevuutta vähentämällä huomattavasti verorasitetta ja hallinnollista taakkaa, jolloin se ei olisi pelkästään siviilioikeudellinen väline; toteaa tämän toimintatavan kuitenkin olevan hyvin kiistanalainen neuvostossa, sillä jäsenvaltiot ovat haluttomia sallimaan puuttumisen omiin verolakeihinsa; toteaa siksi, että vaikuttaa aiheelliselta olla hylkäämättä mahdollisia vaihtoehtoisia skenaarioita;

| V. | pitää tärkeänä, että neuvottelut tästä tärkeästä säädöksestä etenevät nopeasti, jotta säätiöalalle voidaan tarjota tämä uusi väline, jota selvästi odotetaan innokkaasti; |
| --- | --- |

V.

pitää tärkeänä, että neuvottelut tästä tärkeästä säädöksestä etenevät nopeasti, jotta säätiöalalle voidaan tarjota tämä uusi väline, jota selvästi odotetaan innokkaasti;

| 1. | rohkaisee jäsenvaltioita hyödyntämään olemassa olevia mahdollisuuksia ja pyrkimään perussäännön nopeaan ja kattavaan sekä avoimuuden kaikin tavoin takaavaan käyttöönottoon, jotta voidaan poistaa rajat ylittäviä säätiöiden toiminnan esteitä ja perustaa uusia säätiöitä täyttämään unionissa asuvien ihmisten tarpeita tai edistämään yleishyödyllisiä tarkoituksia tai yleistä etua; korostaa, että perussäännön käyttöönotto auttaisi osaltaan panemaan täytäntöön todellisen EU:n kansalaisuuden ja raivaisi tietä eurooppalaisen järjestön perussäännölle; |
| --- | --- |

1.

rohkaisee jäsenvaltioita hyödyntämään olemassa olevia mahdollisuuksia ja pyrkimään perussäännön nopeaan ja kattavaan sekä avoimuuden kaikin tavoin takaavaan käyttöönottoon, jotta voidaan poistaa rajat ylittäviä säätiöiden toiminnan esteitä ja perustaa uusia säätiöitä täyttämään unionissa asuvien ihmisten tarpeita tai edistämään yleishyödyllisiä tarkoituksia tai yleistä etua; korostaa, että perussäännön käyttöönotto auttaisi osaltaan panemaan täytäntöön todellisen EU:n kansalaisuuden ja raivaisi tietä eurooppalaisen järjestön perussäännölle;

| 2. | korostaa, että eurooppalaisen säätiön olisi osaltaan edistettävä todellisen eurooppalaisen kulttuurin ja identiteetin kehittymistä; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että eurooppalaisen säätiön olisi osaltaan edistettävä todellisen eurooppalaisen kulttuurin ja identiteetin kehittymistä;

| 3. | muistuttaa, että vaikka eurooppalaisen säätiön myötä luodaan uusi oikeudellinen muoto, se olisi pantava täytäntöön jäsenvaltioissa jo olemassa olevissa rakenteissa; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että vaikka eurooppalaisen säätiön myötä luodaan uusi oikeudellinen muoto, se olisi pantava täytäntöön jäsenvaltioissa jo olemassa olevissa rakenteissa;

| 4. | pitää myönteisenä, että perussäännössä asetetaan avoimuutta, tilivelvollisuutta, valvontaa ja varojen käyttöä koskevat vähimmäisnormit, jotka vastaavasti voivat toimia eräänlaisina laaatumerkkeinä sekä kansalaisten että lahjoittajien kannalta ja siten varmistaa luottamuksen eurooppalaisiin säätöihin ja edistää niiden toimintojen kehittämistä unionissa kaikkien kansalaisten eduksi; |
| --- | --- |

4.

pitää myönteisenä, että perussäännössä asetetaan avoimuutta, tilivelvollisuutta, valvontaa ja varojen käyttöä koskevat vähimmäisnormit, jotka vastaavasti voivat toimia eräänlaisina laaatumerkkeinä sekä kansalaisten että lahjoittajien kannalta ja siten varmistaa luottamuksen eurooppalaisiin säätöihin ja edistää niiden toimintojen kehittämistä unionissa kaikkien kansalaisten eduksi;

| 5. | korostaa säätiöiden mahdollisuuksia tarjota työtä nuorille, joiden työttömyys on saavuttamassa hälyttävän tason; |
| --- | --- |

5.

korostaa säätiöiden mahdollisuuksia tarjota työtä nuorille, joiden työttömyys on saavuttamassa hälyttävän tason;

| 6. | kehottaa säätämään asetuksessa, että rahoitusvalvontaa säätiöön nähden harjoittava jäsenvaltio on vastuussa siitä, että käytännössä säätiötä johdetaan tiukasti sen perussäännön mukaisesti; |
| --- | --- |

6.

kehottaa säätämään asetuksessa, että rahoitusvalvontaa säätiöön nähden harjoittava jäsenvaltio on vastuussa siitä, että käytännössä säätiötä johdetaan tiukasti sen perussäännön mukaisesti;

| 7. | toteaa, että ei ole vielä luotu mahdollisuutta olemassa olevien eurooppalaisten säätiöiden yhdistämiseen; |
| --- | --- |

7.

toteaa, että ei ole vielä luotu mahdollisuutta olemassa olevien eurooppalaisten säätiöiden yhdistämiseen;

| 8. | viittaa tässä yhteydessä erityisesti tarpeeseen asettaa painopisteeksi säätiöiden kestävyys, uskottavuus ja elinkelpoisuus sekä valvonnan tehokkuus, jotta voidaan pönkittää eurooppalaista säätiötä kohtaan tunnettua luottamusta, ja pyytää siksi neuvostoa ottamaan huomioon seuraavat suositukset ja muutokset:






  i) | olisi säilytettävä 25 000 euron vähimmäispääomavaatimus säätiön koko olemassaoloajan; |
| --- | --- | --- |

8.

viittaa tässä yhteydessä erityisesti tarpeeseen asettaa painopisteeksi säätiöiden kestävyys, uskottavuus ja elinkelpoisuus sekä valvonnan tehokkuus, jotta voidaan pönkittää eurooppalaista säätiötä kohtaan tunnettua luottamusta, ja pyytää siksi neuvostoa ottamaan huomioon seuraavat suositukset ja muutokset:

i)

olisi säilytettävä 25 000 euron vähimmäispääomavaatimus säätiön koko olemassaoloajan;

| ii) | eurooppalaisen säätiön olemassaolon pituus olisi jätettävä avoimeksi kaikissa jäsenvaltiossa, tai, jos säätiön perussäännössä nimenomaisesti näin määrätään, se olisi perustettava vähintään neljän vuoden pituiseksi ajanjaksoksi; lyhempi ajanjakso, joka on vähintään kaksi vuotta, olisi sallittava ainoastaan silloin, kun se on riittävästi perusteltu ja sillä varmistetaan säätiön tehtävän toteuttaminen; |
| --- | --- |

ii)

eurooppalaisen säätiön olemassaolon pituus olisi jätettävä avoimeksi kaikissa jäsenvaltiossa, tai, jos säätiön perussäännössä nimenomaisesti näin määrätään, se olisi perustettava vähintään neljän vuoden pituiseksi ajanjaksoksi; lyhempi ajanjakso, joka on vähintään kaksi vuotta, olisi sallittava ainoastaan silloin, kun se on riittävästi perusteltu ja sillä varmistetaan säätiön tehtävän toteuttaminen;

| iii) | säätiön perussääntöön olisi voitava tehdä muutoksia, mikäli voimassa oleva perussääntö ei enää vastaa säätiön toimintaa, mutta muutoksia voisi tehdä ainoastaan säätiön johtokunta; jos eurooppalaisella säätiöllä on 31 artiklassa tarkoitettuja muita elimiä, niiden olisi voitava osallistua perussäännön muutoksista päättämiseen; |
| --- | --- |

iii)

säätiön perussääntöön olisi voitava tehdä muutoksia, mikäli voimassa oleva perussääntö ei enää vastaa säätiön toimintaa, mutta muutoksia voisi tehdä ainoastaan säätiön johtokunta; jos eurooppalaisella säätiöllä on 31 artiklassa tarkoitettuja muita elimiä, niiden olisi voitava osallistua perussäännön muutoksista päättämiseen;

| iv) | olisi säädettävä komission ehdotuksen mukaisesti, että on vältettävä eturistiriitojen syntymistä säätiön ja perustajasta riippumattomien elinten välillä, millä tarkoitetaan sellaisia elimiä, jotka eivät ole liike-, sukulaisuus- tai muussa suhteessa perustajaan; samalla olisi kuitenkin otettava huomioon, että säätiö voidaan perustaa perhepiirissä, jolloin säätiön perustaminen edellyttää suurta luottamusta sen perustajan ja johtoryhmän jäsenten välillä, jotta säätiön perustaja voi olla varma säätiön tarkoituksen toteutumisesta kuolemansa jälkeen; |
| --- | --- |

iv)

olisi säädettävä komission ehdotuksen mukaisesti, että on vältettävä eturistiriitojen syntymistä säätiön ja perustajasta riippumattomien elinten välillä, millä tarkoitetaan sellaisia elimiä, jotka eivät ole liike-, sukulaisuus- tai muussa suhteessa perustajaan; samalla olisi kuitenkin otettava huomioon, että säätiö voidaan perustaa perhepiirissä, jolloin säätiön perustaminen edellyttää suurta luottamusta sen perustajan ja johtoryhmän jäsenten välillä, jotta säätiön perustaja voi olla varma säätiön tarkoituksen toteutumisesta kuolemansa jälkeen;

| v) | niiden säätiöiden osalta, joilta vaaditaan tilintarkastusta, kynnysarvossa olisi otettava huomioon säätiön kokonaisvarat, vuosittaiset tulot ja työntekijöiden lukumäärä; niiden säätiöiden osalta, jotka jäävät tämän kynnysarvon alapuolelle, riittää riippumaton tilintarkastus; |
| --- | --- |

v)

niiden säätiöiden osalta, joilta vaaditaan tilintarkastusta, kynnysarvossa olisi otettava huomioon säätiön kokonaisvarat, vuosittaiset tulot ja työntekijöiden lukumäärä; niiden säätiöiden osalta, jotka jäävät tämän kynnysarvon alapuolelle, riittää riippumaton tilintarkastus;

| vi) | perussäännössä olisi määrättävä tiedottamisesta vapaaehtoistyöntekijöille; perussäännössä olisi myös kannustettava vapaaehtoistyötä johtavana periaatteena; |
| --- | --- |

vi)

perussäännössä olisi määrättävä tiedottamisesta vapaaehtoistyöntekijöille; perussäännössä olisi myös kannustettava vapaaehtoistyötä johtavana periaatteena;

| vii) | olisi lisättävä säännös, jonka mukaan eurooppalaisen säätiön hallituksen tai muiden elinten jäsenille maksettavien korvausten on oltava kohtuullisia ja oikeasuhteisia; olisi vahvistettava erityiset perusteet, joiden avulla korvauksen kohtuullisuus ja oikeasuhteisuus määritellään; |
| --- | --- |

vii)

olisi lisättävä säännös, jonka mukaan eurooppalaisen säätiön hallituksen tai muiden elinten jäsenille maksettavien korvausten on oltava kohtuullisia ja oikeasuhteisia; olisi vahvistettava erityiset perusteet, joiden avulla korvauksen kohtuullisuus ja oikeasuhteisuus määritellään;

| viii) | työntekijöiden edustuksen osalta neuvottelumenettely, joka ehdotuksen 38 ja 39 artiklan mukaan koskee vain unionissa työskenteleville työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan, olisi ulotettava koskemaan työntekijöiden osallistumista eurooppalaisen säätiön elimiin; sen lisäksi, että ehdotuksen 38 ja 39 artiklassa nyt viitataan eurooppalaisen yritysneuvoston perustamista koskeviin menettelyihin, olisi viitattava myös neuvoston direktiivin 2001/86/EY mukaisiin menettelyihin, jotta varmistetaan työntekijäedustus eurooppalaisen säätiön elimissä; |
| --- | --- |

viii)

työntekijöiden edustuksen osalta neuvottelumenettely, joka ehdotuksen 38 ja 39 artiklan mukaan koskee vain unionissa työskenteleville työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan, olisi ulotettava koskemaan työntekijöiden osallistumista eurooppalaisen säätiön elimiin; sen lisäksi, että ehdotuksen 38 ja 39 artiklassa nyt viitataan eurooppalaisen yritysneuvoston perustamista koskeviin menettelyihin, olisi viitattava myös neuvoston direktiivin 2001/86/EY mukaisiin menettelyihin, jotta varmistetaan työntekijäedustus eurooppalaisen säätiön elimissä;

| ix) | ehdotuksen 38 artiklassa oleva säännös työntekijöiden edustamisesta olisi säilytettävä; vapaaehtoistyöntekijöiden ja vapaaehtoistoiminnan käsitettä olisi selkeytettävä; |
| --- | --- |

ix)

ehdotuksen 38 artiklassa oleva säännös työntekijöiden edustamisesta olisi säilytettävä; vapaaehtoistyöntekijöiden ja vapaaehtoistoiminnan käsitettä olisi selkeytettävä;

| x) | tehokkaan valvonnan edistämiseksi eurooppalaisen säätiön sääntömääräinen kotipaikka ja hallinnointipaikka olisi sijoitettava samaan jäsenvaltioon kuin mihin se on sijoittautunut; |
| --- | --- |

x)

tehokkaan valvonnan edistämiseksi eurooppalaisen säätiön sääntömääräinen kotipaikka ja hallinnointipaikka olisi sijoitettava samaan jäsenvaltioon kuin mihin se on sijoittautunut;

| xi) | ehdotus olisi rajattava – kuten ala on esittänyt – siviilioikeudelliseen välineeseen siten, että samalla kuitenkin vahvistetaan – parlamentin ehdotuksen mukaisesti – joitakin yleishyödyllisyyden käsitteen perustekijöitä, joita esiintyy jäsenvaltioissa, niin että vastaavuuden tunnustaminen jäsenvaltioissa helpottuu; |
| --- | --- |

xi)

ehdotus olisi rajattava – kuten ala on esittänyt – siviilioikeudelliseen välineeseen siten, että samalla kuitenkin vahvistetaan – parlamentin ehdotuksen mukaisesti – joitakin yleishyödyllisyyden käsitteen perustekijöitä, joita esiintyy jäsenvaltioissa, niin että vastaavuuden tunnustaminen jäsenvaltioissa helpottuu;

| xii) | ehdotusta neuvoston asetukseksi olisi muutettava seuraavasti: |
| --- | --- |

xii)

ehdotusta neuvoston asetukseksi olisi muutettava seuraavasti:

Muutos 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| | (15 a) | Hallituksen jäsenet huolehtivat tässä asetuksessa säädettyjen velvoitteiden sekä perussäännön ja kaikkien FE:n kannalta merkityksellisten oikeudellisten ja eettisten toiminta- ja menettelytapasääntöjen noudattamisesta. Tätä varten he laativat organisaatiorakenteita ja sisäisiä toimenpiteitä sääntöjen rikkomisen estämiseksi ja rikkomistapausten paljastamiseksi. |

Komission teksti

Muutos

(15 a)

Hallituksen jäsenet huolehtivat tässä asetuksessa säädettyjen velvoitteiden sekä perussäännön ja kaikkien FE:n kannalta merkityksellisten oikeudellisten ja eettisten toiminta- ja menettelytapasääntöjen noudattamisesta. Tätä varten he laativat organisaatiorakenteita ja sisäisiä toimenpiteitä sääntöjen rikkomisen estämiseksi ja rikkomistapausten paljastamiseksi.

Muutos 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| (18) | Jotta FE voi hyödyntää sisämarkkinoita täysimääräisesti, sen olisi voitava siirtää sääntömääräinen kotipaikkansa jäsenvaltiosta toiseen. |

Komission teksti

Muutos

(18)

Jotta FE voi hyödyntää sisämarkkinoita täysimääräisesti, sen olisi voitava siirtää sääntömääräinen kotipaikkansa jäsenvaltiosta toiseen.

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Muutos 3

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| 1) | ”varoilla” tarkoitetaan konkreettista tai muuta kuin konkreettista resurssia, joka voidaan omistaa tai jota voidaan hallita arvon tuottamiseksi; |

Komission teksti

Muutos

1)

”varoilla” tarkoitetaan konkreettista tai muuta kuin konkreettista resurssia, joka voidaan omistaa tai jota voidaan hallita arvon tuottamiseksi;

| 1) | ”varoilla” tarkoitetaan konkreettista tai muuta kuin konkreettista resurssia, joka voidaan omistaa tai jota voidaan hallita
  taloudellisen ja/tai sosiaalisen
  arvon tuottamiseksi; |
| --- | --- |

1)

”varoilla” tarkoitetaan konkreettista tai muuta kuin konkreettista resurssia, joka voidaan omistaa tai jota voidaan hallita
  taloudellisen ja/tai sosiaalisen
  arvon tuottamiseksi;

Muutos 4

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| 2) | ”yleishyödylliseen tarkoitukseen liittymättömällä taloudellisella toiminnalla” tarkoitetaan FE:n taloudellista toimintaa, joka ei palvele suoraan yleishyödyllisen yhteisön yleishyödyllistä tarkoitusta; |

Komission teksti

Muutos

2)

”yleishyödylliseen tarkoitukseen liittymättömällä taloudellisella toiminnalla” tarkoitetaan FE:n taloudellista toimintaa, joka ei palvele suoraan yleishyödyllisen yhteisön yleishyödyllistä tarkoitusta;

| 2) | ”yleishyödylliseen tarkoitukseen liittymättömällä taloudellisella toiminnalla” tarkoitetaan FE:n taloudellista toimintaa, joka ei
  ole tavanomaista omaisuudenhoitoa, kuten investointeja joukkovelkakirjoihin, osakkeisiin tai kiinteään omaisuuteen, ja joka ei
  palvele suoraan yleishyödyllisen yhteisön yleishyödyllistä tarkoitusta; |
| --- | --- |

2)

”yleishyödylliseen tarkoitukseen liittymättömällä taloudellisella toiminnalla” tarkoitetaan FE:n taloudellista toimintaa, joka ei
  ole tavanomaista omaisuudenhoitoa, kuten investointeja joukkovelkakirjoihin, osakkeisiin tai kiinteään omaisuuteen, ja joka ei
  palvele suoraan yleishyödyllisen yhteisön yleishyödyllistä tarkoitusta;

Muutos 5

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| 5) | ”yleishyödyllisellä yhteisöllä” tarkoitetaan jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustettua säätiötä, jolla on yleishyödyllinen tarkoitus, ja/tai vastaavanlaista yleishyödyllistä oikeushenkilöä ilman jäsenyyttä; |

Komission teksti

Muutos

5)

”yleishyödyllisellä yhteisöllä” tarkoitetaan jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustettua säätiötä, jolla on yleishyödyllinen tarkoitus, ja/tai vastaavanlaista yleishyödyllistä oikeushenkilöä ilman jäsenyyttä;

| 5) | ”yleishyödyllisellä yhteisöllä” tarkoitetaan
  yksinomaan
  jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustettua säätiötä, jolla on yleishyödyllinen tarkoitus, ja/tai vastaavanlaista yleishyödyllistä oikeushenkilöä ilman jäsenyyttä; |
| --- | --- |

5)

”yleishyödyllisellä yhteisöllä” tarkoitetaan
  yksinomaan
  jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustettua säätiötä, jolla on yleishyödyllinen tarkoitus, ja/tai vastaavanlaista yleishyödyllistä oikeushenkilöä ilman jäsenyyttä;

Muutos 6

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| | b a) | 30 artiklan mukaisesti nimettyjen toimitusjohtajien nimet; |

Komission teksti

Muutos

b a)

30 artiklan mukaisesti nimettyjen toimitusjohtajien nimet;

Muutos 9

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| Se voidaan perustaa ainoastaan
  seuraaviin tarkoituksiin
  , joita varten sen varat on peruuttamattomasti varattu: | Se voidaan perustaa ainoastaan
  yhteen tai useampaan seuraavista tarkoituksista
  , joita varten sen varat on peruuttamattomasti varattu: |

Komission teksti

Muutos

Se voidaan perustaa ainoastaan
  seuraaviin tarkoituksiin
  , joita varten sen varat on peruuttamattomasti varattu:

Se voidaan perustaa ainoastaan
  yhteen tai useampaan seuraavista tarkoituksista
  , joita varten sen varat on peruuttamattomasti varattu:

Muutos 7

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – s a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| | s a) | terrorismin ja väkivallan uhrien tukeminen; |

Komission teksti

Muutos

s a)

terrorismin ja väkivallan uhrien tukeminen;

Muutos 8

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – s b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| | s b) | uskontojen välisen vuoropuhelun edistäminen. |

Komission teksti

Muutos

s b)

uskontojen välisen vuoropuhelun edistäminen.

Muutos 10

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  FE ei korvaa kohtuuttomia kuluja eikä kuluja, jotka eivät ole sen yleishyödyllisen tarkoituksen mukaisia. FE ei myöskään täytä tehtäväänsä yleishyödyllisenä yhteisönä, mikäli siitä on hyötyä ainoastaan pienelle joukolle yksilöitä. |

Komission teksti

Muutos

2 a.
     
  FE ei korvaa kohtuuttomia kuluja eikä kuluja, jotka eivät ole sen yleishyödyllisen tarkoituksen mukaisia. FE ei myöskään täytä tehtäväänsä yleishyödyllisenä yhteisönä, mikäli siitä on hyötyä ainoastaan pienelle joukolle yksilöitä.

Muutos 11

Ehdotus asetukseksi

6 artikla

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| Rekisteröintihetkellä
  FE harjoittaa tai sen sääntömääräisenä tavoitteena on harjoittaa toimintaa vähintään kahdessa jäsenvaltiossa. | FE harjoittaa tai
  vähintäänkin
  sen sääntömääräisenä tavoitteena on harjoittaa toimintaa vähintään kahdessa jäsenvaltiossa.
  Jos FE:llä on rekisteröintihetkellä pelkästään sääntömääräisenä tavoitteena harjoittaa toimintaa vähintään kahdessa jäsenvaltiossa, sen on tällöin osoitettava uskottavasti, että se harjoittaa kahden vuoden kuluessa toimintaa vähintään kahdessa jäsenvaltiossa. Tätä aikarajaa ei sovelleta tapauksiin, joissa toiminnan myöhempi aloittaminen on perusteltua ja oikeasuhteista FE:n tarkoituksen mukaisen toiminnan harjoittamiseksi. FE on joka tapauksessa velvollinen aloittamaan toimintansa ja jatkamaan sen harjoittamista vähintään kahdessa jäsenvaltiossa koko olemassaolonsa ajan. |

Komission teksti

Muutos

Rekisteröintihetkellä
  FE harjoittaa tai sen sääntömääräisenä tavoitteena on harjoittaa toimintaa vähintään kahdessa jäsenvaltiossa.

FE harjoittaa tai
  vähintäänkin
  sen sääntömääräisenä tavoitteena on harjoittaa toimintaa vähintään kahdessa jäsenvaltiossa.
  Jos FE:llä on rekisteröintihetkellä pelkästään sääntömääräisenä tavoitteena harjoittaa toimintaa vähintään kahdessa jäsenvaltiossa, sen on tällöin osoitettava uskottavasti, että se harjoittaa kahden vuoden kuluessa toimintaa vähintään kahdessa jäsenvaltiossa. Tätä aikarajaa ei sovelleta tapauksiin, joissa toiminnan myöhempi aloittaminen on perusteltua ja oikeasuhteista FE:n tarkoituksen mukaisen toiminnan harjoittamiseksi. FE on joka tapauksessa velvollinen aloittamaan toimintansa ja jatkamaan sen harjoittamista vähintään kahdessa jäsenvaltiossa koko olemassaolonsa ajan.

Muutos 12

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| 2.   FE:n varojen on oltava vähintään 25 000  euroa. | 2.   FE:n varojen on oltava vähintään 25 000  euroa.
  Sen on säilytettävä nämä vähimmäisvarat koko olemassaolonsa ajan, paitsi jos se on perustettu tietyksi ajanjaksoksi 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |

Komission teksti

Muutos

2.   FE:n varojen on oltava vähintään 25 000  euroa.

2.   FE:n varojen on oltava vähintään 25 000  euroa.
  Sen on säilytettävä nämä vähimmäisvarat koko olemassaolonsa ajan, paitsi jos se on perustettu tietyksi ajanjaksoksi 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Muutos 13

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| | FE:n on käytettävä 70 prosenttia kullakin tilikaudella saaduista tuloista neljän seuraavan vuoden kuluessa, paitsi jos perussäännössä on määritetty erityinen hanke, joka toteutetaan kuuden seuraavan vuoden kuluessa. |

Komission teksti

Muutos

FE:n on käytettävä 70 prosenttia kullakin tilikaudella saaduista tuloista neljän seuraavan vuoden kuluessa, paitsi jos perussäännössä on määritetty erityinen hanke, joka toteutetaan kuuden seuraavan vuoden kuluessa.

Muutos 14

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| 2.   FE perustetaan määrittämättömäksi ajanjaksoksi, tai, jos sen perussäännössä nimenomaisesti näin määrätään, tietyksi vähintään
  kahden
  vuoden pituiseksi ajanjaksoksi. | 2.   FE perustetaan määrittämättömäksi ajanjaksoksi, tai, jos sen perussäännössä nimenomaisesti näin määrätään, tietyksi vähintään
  neljän
  vuoden pituiseksi ajanjaksoksi
  . Mikäli FE:n tavoitteet voidaan saavuttaa rajoitetun ajan kuluessa ja tämä perustellaan asianmukaisesti, FE voidaan perustaa vähintään kahden vuoden pituiseksi ajanjaksoksi. |

Komission teksti

Muutos

2.   FE perustetaan määrittämättömäksi ajanjaksoksi, tai, jos sen perussäännössä nimenomaisesti näin määrätään, tietyksi vähintään
  kahden
  vuoden pituiseksi ajanjaksoksi.

2.   FE perustetaan määrittämättömäksi ajanjaksoksi, tai, jos sen perussäännössä nimenomaisesti näin määrätään, tietyksi vähintään
  neljän
  vuoden pituiseksi ajanjaksoksi
  . Mikäli FE:n tavoitteet voidaan saavuttaa rajoitetun ajan kuluessa ja tämä perustellaan asianmukaisesti, FE voidaan perustaa vähintään kahden vuoden pituiseksi ajanjaksoksi.

Muutos 15

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 2 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| | d a) | tiedot menettelyistä, joilla henkilöstöedustusta koskevat järjestelyt määritellään direktiivin 2009/38/EY mukaisesti. |

Komission teksti

Muutos

d a)

tiedot menettelyistä, joilla henkilöstöedustusta koskevat järjestelyt määritellään direktiivin 2009/38/EY mukaisesti.

Muutos 16

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| 3.   Kunkin toimivaltaisen viranomaisen on sovellettava sulautumista koskevaan pyyntöön samoja menettelyjä ja periaatteita kuin jos kyseessä olisi ollut sulautumista koskeva pyyntö, joka johtaisi kansallisen yleishyödyllisen yhteisön perustamiseen. | 3.   Kunkin toimivaltaisen viranomaisen on sovellettava sulautumista koskevaan pyyntöön samoja menettelyjä ja periaatteita kuin jos kyseessä olisi ollut sulautumista koskeva pyyntö, joka johtaisi kansallisen yleishyödyllisen yhteisön perustamiseen.
  Toimivaltaisen viranomaisen on ehdottomasti evättävä sulautumista koskeva pyyntö yksinomaan sillä perusteella, että 2 kohdassa tarkoitetut asiakirjat eivät ole tämän asetuksen mukaisia tai velkojien ja työntekijöiden oikeuksia ei ole suojattu riittävällä tavalla. |

Komission teksti

Muutos

3.   Kunkin toimivaltaisen viranomaisen on sovellettava sulautumista koskevaan pyyntöön samoja menettelyjä ja periaatteita kuin jos kyseessä olisi ollut sulautumista koskeva pyyntö, joka johtaisi kansallisen yleishyödyllisen yhteisön perustamiseen.

3.   Kunkin toimivaltaisen viranomaisen on sovellettava sulautumista koskevaan pyyntöön samoja menettelyjä ja periaatteita kuin jos kyseessä olisi ollut sulautumista koskeva pyyntö, joka johtaisi kansallisen yleishyödyllisen yhteisön perustamiseen.
  Toimivaltaisen viranomaisen on ehdottomasti evättävä sulautumista koskeva pyyntö yksinomaan sillä perusteella, että 2 kohdassa tarkoitetut asiakirjat eivät ole tämän asetuksen mukaisia tai velkojien ja työntekijöiden oikeuksia ei ole suojattu riittävällä tavalla.

Muutos 17

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| 1.   FE voidaan perustaa muuntamalla jäsenvaltioon laillisesti sijoittautunut yleishyödyllinen yhteisö, jos
  se on sallittua muunnettavan yhteisön
  perussäännön nojalla. | 1.   FE voidaan perustaa muuntamalla jäsenvaltioon laillisesti sijoittautunut yleishyödyllinen yhteisö, jos
  sitä ei ole nimenomaisesti kielletty
  perussäännön nojalla
  ja jos se ei ole vastoin perustajan tahtoa
  . |

Komission teksti

Muutos

1.   FE voidaan perustaa muuntamalla jäsenvaltioon laillisesti sijoittautunut yleishyödyllinen yhteisö, jos
  se on sallittua muunnettavan yhteisön
  perussäännön nojalla.

1.   FE voidaan perustaa muuntamalla jäsenvaltioon laillisesti sijoittautunut yleishyödyllinen yhteisö, jos
  sitä ei ole nimenomaisesti kielletty
  perussäännön nojalla
  ja jos se ei ole vastoin perustajan tahtoa
  .

Muutos 18

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| 3.   Toimivaltaisen viranomaisen on sovellettava muuntamista koskevaan pyyntöön samoja menettelyjä ja periaatteita kuin jos kyseessä olisi ollut yleishyödyllisen yhteisön perussäännön muuttamista koskeva pyyntö. | 3.   Toimivaltaisen viranomaisen on sovellettava muuntamista koskevaan pyyntöön samoja menettelyjä ja periaatteita kuin jos kyseessä olisi ollut yleishyödyllisen yhteisön perussäännön muuttamista koskeva pyyntö.
  Toimivaltaisen viranomaisen on ehdottomasti evättävä muuntamista koskeva pyyntö yksinomaan sillä perusteella, että 2 kohdassa tarkoitetut asiakirjat eivät ole tämän asetuksen mukaisia tai velkojien ja työntekijöiden oikeuksia ei ole suojattu riittävällä tavalla. |

Komission teksti

Muutos

3.   Toimivaltaisen viranomaisen on sovellettava muuntamista koskevaan pyyntöön samoja menettelyjä ja periaatteita kuin jos kyseessä olisi ollut yleishyödyllisen yhteisön perussäännön muuttamista koskeva pyyntö.

3.   Toimivaltaisen viranomaisen on sovellettava muuntamista koskevaan pyyntöön samoja menettelyjä ja periaatteita kuin jos kyseessä olisi ollut yleishyödyllisen yhteisön perussäännön muuttamista koskeva pyyntö.
  Toimivaltaisen viranomaisen on ehdottomasti evättävä muuntamista koskeva pyyntö yksinomaan sillä perusteella, että 2 kohdassa tarkoitetut asiakirjat eivät ole tämän asetuksen mukaisia tai velkojien ja työntekijöiden oikeuksia ei ole suojattu riittävällä tavalla.

Muutos 19

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| 1.   Jos olemassa oleva perussääntö osoittautuu epäasianmukaiseksi FE:n toiminnan kannalta, hallitus voi päättää sen muuttamisesta. | 1.   Jos olemassa oleva perussääntö osoittautuu epäasianmukaiseksi FE:n toiminnan kannalta, hallitus voi päättää sen muuttamisesta.
  Jos FE:llä on 31 artiklassa tarkoitettuja muita elimiä, niiden on voitava osallistua perussäännön muutoksista päättämiseen. |

Komission teksti

Muutos

1.   Jos olemassa oleva perussääntö osoittautuu epäasianmukaiseksi FE:n toiminnan kannalta, hallitus voi päättää sen muuttamisesta.

1.   Jos olemassa oleva perussääntö osoittautuu epäasianmukaiseksi FE:n toiminnan kannalta, hallitus voi päättää sen muuttamisesta.
  Jos FE:llä on 31 artiklassa tarkoitettuja muita elimiä, niiden on voitava osallistua perussäännön muutoksista päättämiseen.

Muutos 20

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 1 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| g) | perustajaorganisaatioiden nimet, tarkoitukset ja
  osoitteet
  , jos ne ovat oikeushenkilöitä, tai vastaavat merkitykselliset julkisten elinten tiedot; |

Komission teksti

Muutos

g)

perustajaorganisaatioiden nimet, tarkoitukset ja
  osoitteet
  , jos ne ovat oikeushenkilöitä, tai vastaavat merkitykselliset julkisten elinten tiedot;

| g) | perustajien etunimi, sukunimet ja osoitteet, jos he ovat luonnollisia henkilöitä;
  perustajaorganisaatioiden nimet, tarkoitukset ja
  yhtiön kotipaikat
  , jos ne ovat oikeushenkilöitä, tai vastaavat merkitykselliset julkisten elinten tiedot; |
| --- | --- |

g)

perustajien etunimi, sukunimet ja osoitteet, jos he ovat luonnollisia henkilöitä;
  perustajaorganisaatioiden nimet, tarkoitukset ja
  yhtiön kotipaikat
  , jos ne ovat oikeushenkilöitä, tai vastaavat merkitykselliset julkisten elinten tiedot;

Muutos 21

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  FE voidaan rekisteröidä vasta, kun on osoitettu, että se noudattaa tämän asetuksen V luvusta johtuvia FE:n henkilöstöedustusta koskevia velvoitteita. |

Komission teksti

Muutos

2 a.
     
  FE voidaan rekisteröidä vasta, kun on osoitettu, että se noudattaa tämän asetuksen V luvusta johtuvia FE:n henkilöstöedustusta koskevia velvoitteita.

Muutos 22

Ehdotus asetukseksi

32 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| 1.   Perustaja ja muut hallituksen jäsenet, joilla on mahdollisesti perustajaan tai toisiinsa liike- tai perhesuhde tai muu suhde, joka voi luoda
  tosiasiallisen tai mahdollisen
  eturistiriidan, esimerkiksi heikentää heidän arviointikykyään, eivät voi olla enemmistönä hallituksessa. | 1.   Perustaja ja muut hallituksen jäsenet, joilla on mahdollisesti perustajaan tai toisiinsa liike- tai perhesuhde tai muu suhde, joka voi luoda
  minkä tahansa
  eturistiriidan, esimerkiksi heikentää heidän arviointikykyään, eivät voi olla enemmistönä hallituksessa. |

Komission teksti

Muutos

1.   Perustaja ja muut hallituksen jäsenet, joilla on mahdollisesti perustajaan tai toisiinsa liike- tai perhesuhde tai muu suhde, joka voi luoda
  tosiasiallisen tai mahdollisen
  eturistiriidan, esimerkiksi heikentää heidän arviointikykyään, eivät voi olla enemmistönä hallituksessa.

1.   Perustaja ja muut hallituksen jäsenet, joilla on mahdollisesti perustajaan tai toisiinsa liike- tai perhesuhde tai muu suhde, joka voi luoda
  minkä tahansa
  eturistiriidan, esimerkiksi heikentää heidän arviointikykyään, eivät voi olla enemmistönä hallituksessa.

Muutos 23

Ehdotus asetukseksi

32 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| 3.   Mitään
  suoraa tai epäsuoraa
  etua ei voida myöntää perustajalle, hallituksen tai valvontaelimen jäsenelle, toimitusjohtajalle tai tilintarkastajalle, eikä siirtää henkilölle, jolla on liikesuhde tai läheinen perhesuhde heidän kanssaan, jollei kyseistä etuutta käytetä heidän tehtäviensä hoitamiseen FE:ssä. | 3.   Mitään etua ei voida myöntää perustajalle, hallituksen tai valvontaelimen jäsenelle, toimitusjohtajalle tai tilintarkastajalle, eikä siirtää henkilölle, jolla on liikesuhde tai läheinen perhesuhde heidän kanssaan, jollei kyseistä etuutta käytetä heidän tehtäviensä hoitamiseen FE:ssä. |

Komission teksti

Muutos

3.   Mitään
  suoraa tai epäsuoraa
  etua ei voida myöntää perustajalle, hallituksen tai valvontaelimen jäsenelle, toimitusjohtajalle tai tilintarkastajalle, eikä siirtää henkilölle, jolla on liikesuhde tai läheinen perhesuhde heidän kanssaan, jollei kyseistä etuutta käytetä heidän tehtäviensä hoitamiseen FE:ssä.

3.   Mitään etua ei voida myöntää perustajalle, hallituksen tai valvontaelimen jäsenelle, toimitusjohtajalle tai tilintarkastajalle, eikä siirtää henkilölle, jolla on liikesuhde tai läheinen perhesuhde heidän kanssaan, jollei kyseistä etuutta käytetä heidän tehtäviensä hoitamiseen FE:ssä.

Muutos 24

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| 2.   FE:n on laadittava vuosittaiset tilinpäätökset ja vuotuinen toimintakertomus sekä toimitettava ne toimivaltaiseen kansalliseen rekisteriin ja valvontaviranomaiselle kuuden kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä. | (Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.) |

Komission teksti

Muutos

2.   FE:n on laadittava vuosittaiset tilinpäätökset ja vuotuinen toimintakertomus sekä toimitettava ne toimivaltaiseen kansalliseen rekisteriin ja valvontaviranomaiselle kuuden kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä.

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Muutos 25

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| 4.   FE:n vuosittaiset tilit tarkastaa yksi tai useampi lakisääteisten tilintarkastusten tekemiseen hyväksytty henkilö Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY mukaisesti säädettyjen kansallisten säännösten nojalla. | 4.   FE:n vuosittaiset tilit tarkastaa yksi tai useampi lakisääteisten tilintarkastusten tekemiseen hyväksytty henkilö Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY mukaisesti säädettyjen kansallisten säännösten nojalla
  , jos FE ylittää yhden seuraavista arviointiperusteista: |
| | a) | 2 miljoonan euron vuosittaiset tulot; tai |

Komission teksti

Muutos

4.   FE:n vuosittaiset tilit tarkastaa yksi tai useampi lakisääteisten tilintarkastusten tekemiseen hyväksytty henkilö Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY mukaisesti säädettyjen kansallisten säännösten nojalla.

4.   FE:n vuosittaiset tilit tarkastaa yksi tai useampi lakisääteisten tilintarkastusten tekemiseen hyväksytty henkilö Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY mukaisesti säädettyjen kansallisten säännösten nojalla
  , jos FE ylittää yhden seuraavista arviointiperusteista:

a)

2 miljoonan euron vuosittaiset tulot; tai

| b) | 200 000  euron varat; tai |
| --- | --- |

b)

200 000  euron varat; tai

| c) | työntekijöitä tilikauden aikana keskimäärin 50. |
| --- | --- |

c)

työntekijöitä tilikauden aikana keskimäärin 50.

FE:issä, jotka eivät ylitä mitään näistä arviointiperusteista, voidaan käyttää tilintarkastajan sijasta riippumatonta tarkastajaa.

Muutos 26

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| 5.   Hallituksen asianmukaisesti hyväksymät vuosittaiset tilit ja
  tilien tarkastamisesta vastaavan henkilön antama lausunto sekä
  toimintakertomus on julkistettava. | 5.   Hallituksen asianmukaisesti hyväksymät vuosittaiset tilit ja toimintakertomus on julkistettava.
  Tilien tarkastamisesta vastaavan henkilön lausunto on julkistettava sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion säännösten mukaisesti. |

Komission teksti

Muutos

5.   Hallituksen asianmukaisesti hyväksymät vuosittaiset tilit ja
  tilien tarkastamisesta vastaavan henkilön antama lausunto sekä
  toimintakertomus on julkistettava.

5.   Hallituksen asianmukaisesti hyväksymät vuosittaiset tilit ja toimintakertomus on julkistettava.
  Tilien tarkastamisesta vastaavan henkilön lausunto on julkistettava sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion säännösten mukaisesti.

Muutos 27

Ehdotus asetukseksi

35 artikla

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| FE:n sääntömääräisen kotipaikan
  ja keskushallinnon tai pääasiallisen toimipaikan
  on sijaittava Euroopan unionissa. | FE:n sääntömääräisen kotipaikan on sijaittava Euroopan unionissa
  samassa jäsenvaltiossa kuin sen keskushallinto tai pääasiallinen toimipaikka
  .
  FE:llä on oltava toimintaa vähintään kahdessa jäsenvaltiossa ja merkityksellistä toimintaa jäsenvaltiossa, jossa sen sääntömääräinen kotipaikka ja keskushallinto sijaitsevat, mutta se voi harjoittaa toimintaa myös EU:n ulkopuolella. |

Komission teksti

Muutos

FE:n sääntömääräisen kotipaikan
  ja keskushallinnon tai pääasiallisen toimipaikan
  on sijaittava Euroopan unionissa.

FE:n sääntömääräisen kotipaikan on sijaittava Euroopan unionissa
  samassa jäsenvaltiossa kuin sen keskushallinto tai pääasiallinen toimipaikka
  .
  FE:llä on oltava toimintaa vähintään kahdessa jäsenvaltiossa ja merkityksellistä toimintaa jäsenvaltiossa, jossa sen sääntömääräinen kotipaikka ja keskushallinto sijaitsevat, mutta se voi harjoittaa toimintaa myös EU:n ulkopuolella.

Muutos 28

Ehdotus asetukseksi

37 artikla – 2 kohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| | e a) | siirron mahdolliset vaikutukset henkilöstöedustukseen. |

Komission teksti

Muutos

e a)

siirron mahdolliset vaikutukset henkilöstöedustukseen.

Muutos 29

Ehdotus asetukseksi

37 artikla – 5 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi evätä siirron ainoastaan sillä perusteella, etteivät edellisessä alakohdassa tarkoitetut edellytykset täyty. | Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi evätä siirron ainoastaan sillä perusteella, etteivät edellisessä alakohdassa tarkoitetut edellytykset täyty.
  Sen on lisäksi evättävä siirto, jos velkojien ja työntekijöiden oikeuksia ei ole suojattu riittävällä tavalla. |

Komission teksti

Muutos

Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi evätä siirron ainoastaan sillä perusteella, etteivät edellisessä alakohdassa tarkoitetut edellytykset täyty.

Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi evätä siirron ainoastaan sillä perusteella, etteivät edellisessä alakohdassa tarkoitetut edellytykset täyty.
  Sen on lisäksi evättävä siirto, jos velkojien ja työntekijöiden oikeuksia ei ole suojattu riittävällä tavalla.

Muutos 30

Ehdotus asetukseksi

38 artikla – 2 kohta – 1–2 alakohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| FE:n
  , jolla on enintään 200 työntekijää,
  on perustettava eurooppalainen yritysneuvosto vähintään kahdessa jäsenvaltiossa
  olevien 20 työntekijänsä
  tai näiden työntekijöiden
  edustajien pyynnöstä
  . | FE:n on perustettava eurooppalainen yritysneuvosto
  , jos
  vähintään
  10 prosenttia sen
  kahdessa jäsenvaltiossa
  olevista työntekijöistä
  tai näiden työntekijöiden
  edustajat pyytävät sitä
  . |
| FE:n, jolla on yli 200 työntekijää, on perustettava eurooppalainen yritysneuvosto, jos vähintään 10 prosenttia sen kahdessa jäsenvaltiossa olevista työntekijöistä tai näiden työntekijöiden edustajat pyytävät sitä. | |

Komission teksti

Muutos

FE:n
  , jolla on enintään 200 työntekijää,
  on perustettava eurooppalainen yritysneuvosto vähintään kahdessa jäsenvaltiossa
  olevien 20 työntekijänsä
  tai näiden työntekijöiden
  edustajien pyynnöstä
  .

FE:n on perustettava eurooppalainen yritysneuvosto
  , jos
  vähintään
  10 prosenttia sen
  kahdessa jäsenvaltiossa
  olevista työntekijöistä
  tai näiden työntekijöiden
  edustajat pyytävät sitä
  .

FE:n, jolla on yli 200 työntekijää, on perustettava eurooppalainen yritysneuvosto, jos vähintään 10 prosenttia sen kahdessa jäsenvaltiossa olevista työntekijöistä tai näiden työntekijöiden edustajat pyytävät sitä.

Muutos 31

Ehdotus asetukseksi

38 artikla – 2 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| Eurooppalaisen yritysneuvoston perustamiseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/38/EY liitteessä I olevan 1 kohdan a–e alakohdassa esitettyjä toissijaisia määräyksiä koskevia kansallisia toimia. | Eurooppalaisen yritysneuvoston perustamiseen sovelletaan
  direktiivin 2009/38/EY 5 ja 6 artiklaa sekä
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/38/EY liitteessä I olevan 1 kohdan a–e alakohdassa esitettyjä toissijaisia määräyksiä koskevia kansallisia toimia. |

Komission teksti

Muutos

Eurooppalaisen yritysneuvoston perustamiseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/38/EY liitteessä I olevan 1 kohdan a–e alakohdassa esitettyjä toissijaisia määräyksiä koskevia kansallisia toimia.

Eurooppalaisen yritysneuvoston perustamiseen sovelletaan
  direktiivin 2009/38/EY 5 ja 6 artiklaa sekä
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/38/EY liitteessä I olevan 1 kohdan a–e alakohdassa esitettyjä toissijaisia määräyksiä koskevia kansallisia toimia.

Muutos 32

Ehdotus asetukseksi

38 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| 3.
     
  FE:n viralliseen vapaaehtoistoimintaan pitkäaikaisesti osallistuvien vapaaehtoistyöntekijöiden edustajille myönnetään tarkkailijan asema eurooppalaisessa yritysneuvostossa. Edustajia on oltava vähintään yksi sellaista jäsenvaltiota kohden, jossa on vähintään kymmenen tällaista vapaaehtoistyöntekijää. | Poistetaan. |

Komission teksti

Muutos

3.
     
  FE:n viralliseen vapaaehtoistoimintaan pitkäaikaisesti osallistuvien vapaaehtoistyöntekijöiden edustajille myönnetään tarkkailijan asema eurooppalaisessa yritysneuvostossa. Edustajia on oltava vähintään yksi sellaista jäsenvaltiota kohden, jossa on vähintään kymmenen tällaista vapaaehtoistyöntekijää.

Poistetaan.

Muutos 33

Ehdotus asetukseksi

44 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| 2.   Kun FE:n velkojille on maksettu kaikki velat, jäljelle jäävät FE:n varat siirretään toiselle yleishyödylliselle yhteisölle, jolla on samankaltainen yleishyödyllinen tarkoitus, tai käytetään muulla tavoin yleishyödyllisiin tarkoituksiin, jotka ovat mahdollisimman lähellä tarkoituksia, joita varten FE perustettiin. | 2.   Kun FE:n velkojille on maksettu kaikki velat, jäljelle jäävät FE:n varat siirretään toiselle yleishyödylliselle yhteisölle, jolla on samankaltainen yleishyödyllinen tarkoitus
  ja jonka kotipaikka on samassa jäsenvaltioissa
  ,
  jossa se on rekisteröity,
  tai käytetään muulla tavoin yleishyödyllisiin tarkoituksiin, jotka ovat mahdollisimman lähellä tarkoituksia, joita varten FE perustettiin. |

Komission teksti

Muutos

2.   Kun FE:n velkojille on maksettu kaikki velat, jäljelle jäävät FE:n varat siirretään toiselle yleishyödylliselle yhteisölle, jolla on samankaltainen yleishyödyllinen tarkoitus, tai käytetään muulla tavoin yleishyödyllisiin tarkoituksiin, jotka ovat mahdollisimman lähellä tarkoituksia, joita varten FE perustettiin.

2.   Kun FE:n velkojille on maksettu kaikki velat, jäljelle jäävät FE:n varat siirretään toiselle yleishyödylliselle yhteisölle, jolla on samankaltainen yleishyödyllinen tarkoitus
  ja jonka kotipaikka on samassa jäsenvaltioissa
  ,
  jossa se on rekisteröity,
  tai käytetään muulla tavoin yleishyödyllisiin tarkoituksiin, jotka ovat mahdollisimman lähellä tarkoituksia, joita varten FE perustettiin.

Muutos 34

Ehdotus asetukseksi

45 artikla

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| Kukin jäsenvaltio nimittää
  valvontaviranomaisen
  , joka
  valvoo
  kyseisessä jäsenvaltiossa
  rekisteröityjä FE:itä
  , ja ilmoittaa niistä komissiolle. | Kukin jäsenvaltio nimittää
  yhden tai useamman valitsemansa viranomaisen
  , joka
  vastaa
  kyseisessä jäsenvaltiossa
  rekisteröityjen FE:iden tehokkaasta valvonnasta
  , ja ilmoittaa niistä komissiolle. |

Komission teksti

Muutos

Kukin jäsenvaltio nimittää
  valvontaviranomaisen
  , joka
  valvoo
  kyseisessä jäsenvaltiossa
  rekisteröityjä FE:itä
  , ja ilmoittaa niistä komissiolle.

Kukin jäsenvaltio nimittää
  yhden tai useamman valitsemansa viranomaisen
  , joka
  vastaa
  kyseisessä jäsenvaltiossa
  rekisteröityjen FE:iden tehokkaasta valvonnasta
  , ja ilmoittaa niistä komissiolle.

| 9. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

9.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 187.

(2)  Kok. 2006, s. I-8203.

(3)  Kok. 2009, s. I-359.

(4)  Kok. 2011, s. I-497.

(5)  EUVL L 158, 30.4.2004, s. 77.

(6)  EUVL C 351, 15.11.2012, s. 57.

(7)  EUVL C 17, 19.1.2013, s. 81.

(8)  EUVL L 122, 16.5.2009, s. 28.

(9)  EUVL L 207, 18.8.2003, s. 1.

(10)  EYVL L 294, 10.11.2001, s. 22.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/24

---

P7_TA(2013)0300

”Sininen kasvu” – EU:n meritalouden, merenkulkualan ja matkailualan kestävän kasvun edistäminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. heinäkuuta 2013”sinisestä kasvusta” – EU:n meritalouden, merenkulkualan ja matkailualan kestävän kasvun edistäminen (2012/2297(INI))

(2016/C 075/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Sininen kasvu – Meritalouden ja merenkulkualan kestävän kasvun mahdollisuudet”(COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Sininen kasvu – Meritalouden ja merenkulkualan kestävän kasvun mahdollisuudet”(COM(2012)0494),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2012 annetun komission kertomuksen ”EU:n yhdennetyn meripolitiikan edistyminen”(COM(2012)0491) sekä siihen liitetyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2012)0255), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2012 annetun komission kertomuksen ”EU:n yhdennetyn meripolitiikan edistyminen”(COM(2012)0491) sekä siihen liitetyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2012)0255),

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2012 annetun Limassolin julkilausuman kasvua ja työllisyyttä tukevasta merialan toimintaohjelmasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2012 annetun Limassolin julkilausuman kasvua ja työllisyyttä tukevasta merialan toimintaohjelmasta,

| — | ottaa huomioon 16. marraskuuta 1994 voimaan tulleen Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. marraskuuta 1994 voimaan tulleen Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi merten aluesuunnittelun ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon puitteista (COM(2013)0133), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi merten aluesuunnittelun ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon puitteista (COM(2013)0133),

| — | ottaa huomioon 31. lokakuuta 2012 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Overview of EU policies, legislation and initiatives related to marine litter”(SWD(2012)0365), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. lokakuuta 2012 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Overview of EU policies, legislation and initiatives related to marine litter”(SWD(2012)0365),

| — | ottaa huomioon 29. elokuuta 2012 annetun komission vihreän kirjan ”Meriosaaminen 2020 merenpohjan kartoituksesta meriennusteisiin”(COM(2012)0473), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. elokuuta 2012 annetun komission vihreän kirjan ”Meriosaaminen 2020 merenpohjan kartoituksesta meriennusteisiin”(COM(2012)0473),

| — | ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2011 annetun komission valkoisen kirjan ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää”(COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2011 annetun komission valkoisen kirjan ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää”(COM(2011)0144),

| — | ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet”(COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet”(COM(2010)0352),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2009 annetun komission tiedonannon ”Tiedonanto ja toimintasuunnitelma esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen luomiseksi”(COM(2009)0010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2009 annetun komission tiedonannon ”Tiedonanto ja toimintasuunnitelma esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen luomiseksi”(COM(2009)0010),

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2007 annetun komission tiedonannon ”Euroopan unionin yhdennetty meripolitiikka”(COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2007 annetun komission tiedonannon ”Euroopan unionin yhdennetty meripolitiikka”(COM(2007)0575),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2006 annetun komission vihreän kirjan ”Euroopan unionin tuleva meripolitiikka: Meriä ja valtameriä koskeva eurooppalainen näkemys”(COM(2006)0275), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2006 annetun komission vihreän kirjan ”Euroopan unionin tuleva meripolitiikka: Meriä ja valtameriä koskeva eurooppalainen näkemys”(COM(2006)0275),

| — | ottaa huomioon 27. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet” (1),

| — | ottaa huomioon 21. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman yhdennetystä meripolitiikasta – edistyksen arviointi ja uudet haasteet (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman yhdennetystä meripolitiikasta – edistyksen arviointi ja uudet haasteet (2),

| — | ottaa huomioon 5. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman EU:n meriliikennepolitiikasta vuoteen 2018 saakka: strategiset tavoitteet ja suositukset (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman EU:n meriliikennepolitiikasta vuoteen 2018 saakka: strategiset tavoitteet ja suositukset (3),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2008 antamansa päätöslauselman matkailun rannikkoalueisiin kohdistuvan vaikutuksen aluekehityksellisistä näkökohdista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2008 antamansa päätöslauselman matkailun rannikkoalueisiin kohdistuvan vaikutuksen aluekehityksellisistä näkökohdista (4),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin yhdennetystä meripolitiikasta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin yhdennetystä meripolitiikasta (5),

| — | ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin tulevasta meripolitiikasta: Meriä ja valtameriä koskeva eurooppalainen näkemys (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin tulevasta meripolitiikasta: Meriä ja valtameriä koskeva eurooppalainen näkemys (6),

| — | ottaa huomioon 20. maaliskuuta 2013 annetun talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Sininen kasvu – Meritalouden ja merenkulkualan kestävän kasvun mahdollisuudet”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. maaliskuuta 2013 annetun talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Sininen kasvu – Meritalouden ja merenkulkualan kestävän kasvun mahdollisuudet”,

| — | ottaa huomioon 31. tammikuuta 2013 annetun alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Sininen kasvu – Meritalouden ja merenkulkualan kestävän kasvun mahdollisuudet”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. tammikuuta 2013 annetun alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Sininen kasvu – Meritalouden ja merenkulkualan kestävän kasvun mahdollisuudet”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä aluekehitysvaliokunnan ja kalatalousvaliokunnan lausunnot (A7-0209/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä aluekehitysvaliokunnan ja kalatalousvaliokunnan lausunnot (A7-0209/2013),

| A. | ottaa huomioon, että valtameret ja meret peittävät yli 70 prosenttia maapallon pinta-alasta ja että ne voivat esittää ratkaisevaa osaa EU:n edessä olevista pitkän aikavälin haasteista selviämisessä, joita ovat esimerkiksi ilmastonmuutosta ja kansainvälistä kilpailukykyä koskevat haasteet; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että valtameret ja meret peittävät yli 70 prosenttia maapallon pinta-alasta ja että ne voivat esittää ratkaisevaa osaa EU:n edessä olevista pitkän aikavälin haasteista selviämisessä, joita ovat esimerkiksi ilmastonmuutosta ja kansainvälistä kilpailukykyä koskevat haasteet;

| B. | ottaa huomioon, että EU:n alueella on kuusi suurta rannikkoaluetta (Atlantin valtameri, Pohjanmeri, Itämeri, Mustameri, Välimeri ja syrjäisimmät alueet), joiden välillä on eroja alueellisissa resursseissa ja siinä, millaista toimintaa niillä harjoitetaan; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU:n alueella on kuusi suurta rannikkoaluetta (Atlantin valtameri, Pohjanmeri, Itämeri, Mustameri, Välimeri ja syrjäisimmät alueet), joiden välillä on eroja alueellisissa resursseissa ja siinä, millaista toimintaa niillä harjoitetaan;

| C. | ottaa huomioon, että noin puolet Euroopan väestöstä elää Euroopan mantereen 89 000 kilometrin pituisella rannikolla ja että sen vuoksi alueellisten ja paikallisten viranomaisten on tärkeää huomioida tämä väestöllinen paine pannessaan täytäntöön viranomaistoimia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että noin puolet Euroopan väestöstä elää Euroopan mantereen 89 000 kilometrin pituisella rannikolla ja että sen vuoksi alueellisten ja paikallisten viranomaisten on tärkeää huomioida tämä väestöllinen paine pannessaan täytäntöön viranomaistoimia;

| D. | ottaa huomioon, että teknologian kehityksen ja uusien kestävän kehityksen lähteiden etsinnän seurauksena meritalouden koon odotetaan kasvavan 590 miljardiin euroon vuoteen 2020 mennessä ja sen tarjoamien työpaikkojen määrän yhteensä 7 miljoonaan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että teknologian kehityksen ja uusien kestävän kehityksen lähteiden etsinnän seurauksena meritalouden koon odotetaan kasvavan 590 miljardiin euroon vuoteen 2020 mennessä ja sen tarjoamien työpaikkojen määrän yhteensä 7 miljoonaan;

| E. | ottaa huomioon, että tämä odotettu ihmisen toiminnan lisääntyminen tapahtuu herkässä meriympäristössä, jossa vain 10 prosenttia merialueiden luontotyypeistä ja 2 prosenttia merialueiden lajeista on hyvässä kunnossa, mikä osoittaa, että mereen liittyvät elinkeinoalat eivät saisi heikentää meren kestävyyttä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tämä odotettu ihmisen toiminnan lisääntyminen tapahtuu herkässä meriympäristössä, jossa vain 10 prosenttia merialueiden luontotyypeistä ja 2 prosenttia merialueiden lajeista on hyvässä kunnossa, mikä osoittaa, että mereen liittyvät elinkeinoalat eivät saisi heikentää meren kestävyyttä;

| F. | katsoo, että investoinnit luonnonpääomaan ja inhimilliseen pääomaan ovat olennaisia, jotta voidaan vastata nykyisiin haasteisiin, joita ovat erityisesti ihmisen toiminnan taloudellinen ja sosiaalinen kestävyys, ympäristön hyvän tilan varmistaminen ja sopeutuminen ilmastonmuutokseen rannikoiden eroosion ja merten happamoitumisen torjumiseksi sekä biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi, ottaen huomioon, että terveet ja tuottavat ekosysteemit ovat välttämättömiä kestävän ja kilpailukykyisen sinisen talouden kehitykselle; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että investoinnit luonnonpääomaan ja inhimilliseen pääomaan ovat olennaisia, jotta voidaan vastata nykyisiin haasteisiin, joita ovat erityisesti ihmisen toiminnan taloudellinen ja sosiaalinen kestävyys, ympäristön hyvän tilan varmistaminen ja sopeutuminen ilmastonmuutokseen rannikoiden eroosion ja merten happamoitumisen torjumiseksi sekä biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi, ottaen huomioon, että terveet ja tuottavat ekosysteemit ovat välttämättömiä kestävän ja kilpailukykyisen sinisen talouden kehitykselle;

| G. | toteaa, että sinisen kasvun painopistealueiden vaikutusten koko ja laajuus ovat erittäin epävarmoja ja mahdollisesti haitallisia, sillä tietämyksemme monimutkaisista merten ekosysteemeistä on hyvin rajallista ja että tähän liittyvässä päätöksenteossa on noudatettava ennalta varautumisen periaatetta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 191 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että sinisen kasvun painopistealueiden vaikutusten koko ja laajuus ovat erittäin epävarmoja ja mahdollisesti haitallisia, sillä tietämyksemme monimutkaisista merten ekosysteemeistä on hyvin rajallista ja että tähän liittyvässä päätöksenteossa on noudatettava ennalta varautumisen periaatetta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 191 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| H. | katsoo, että rannikko- ja meripolitiikan ala olisi sisällytettävä ohjelmointikauden 2014–2020 yleiskehykseen ottaen myös huomioon, että Eurooppa 2020 -strategiassa asetetut tavoitteet saavutetaan; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että rannikko- ja meripolitiikan ala olisi sisällytettävä ohjelmointikauden 2014–2020 yleiskehykseen ottaen myös huomioon, että Eurooppa 2020 -strategiassa asetetut tavoitteet saavutetaan;

| I. | katsoo, että rannikko- ja saarialueiden älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevia tavoitteita on tuettava analysoimalla tarkasti näille alueille luonteenomaisia systeemisiä ja rakenteellisia puutteita; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että rannikko- ja saarialueiden älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevia tavoitteita on tuettava analysoimalla tarkasti näille alueille luonteenomaisia systeemisiä ja rakenteellisia puutteita;

| J. | ottaa huomioon, että saarialueita koskevalle EU:n järjestelmälle koituu meriliikenteeseen liittyen huomattavasti suuremmat kustannukset EU:n muihin rannikkoalueisiin verrattuna; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että saarialueita koskevalle EU:n järjestelmälle koituu meriliikenteeseen liittyen huomattavasti suuremmat kustannukset EU:n muihin rannikkoalueisiin verrattuna;

| K. | ottaa huomioon, että matkailun kausiluonteisuus rajoittaa huomattavasti rannikko- ja saarialueiden kehitystä ja että ongelman ratkaisemiseksi on laadittava erityinen strategia; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että matkailun kausiluonteisuus rajoittaa huomattavasti rannikko- ja saarialueiden kehitystä ja että ongelman ratkaisemiseksi on laadittava erityinen strategia;

| L. | katsoo, että makroaluestrategioiden ja unionin merialueita koskevien vastaavien toimintasuunnitelmien välistä koordinointia on lisättävä; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että makroaluestrategioiden ja unionin merialueita koskevien vastaavien toimintasuunnitelmien välistä koordinointia on lisättävä;

| M. | toteaa, että tämä mietintö on Euroopan parlamentin etenemissuunnitelma sinisen kasvun edistämiseksi; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että tämä mietintö on Euroopan parlamentin etenemissuunnitelma sinisen kasvun edistämiseksi;

Yleinen toimintakehys

| 1. | pitää myönteisenä ”sinistä kasvua” koskevaa komission tiedonantoa, joka edustaa Eurooppa 2020 -strategian merialueita koskevaa ulottuvuutta ja osoittaa selkeästi meritalouden tarjoamat mahdollisuudet älykkään kestävän kehityksen sekä osallistavan kasvun ja työllistymismahdollisuuksien luomisessa; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä ”sinistä kasvua” koskevaa komission tiedonantoa, joka edustaa Eurooppa 2020 -strategian merialueita koskevaa ulottuvuutta ja osoittaa selkeästi meritalouden tarjoamat mahdollisuudet älykkään kestävän kehityksen sekä osallistavan kasvun ja työllistymismahdollisuuksien luomisessa;

| 2. | suhtautuu myönteisesti komission kertomukseen EU:n yhdennetyn meripoltiikan edistymisestä; toistaa tukensa yhdennetylle meripolitiikalle ja korostaa, että tämän politiikan edistäminen on edelleen ensisijainen keino edistää sinistä kasvua; |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti komission kertomukseen EU:n yhdennetyn meripoltiikan edistymisestä; toistaa tukensa yhdennetylle meripolitiikalle ja korostaa, että tämän politiikan edistäminen on edelleen ensisijainen keino edistää sinistä kasvua;

| 3. | tunnustaa merten ja valtamerten kasvavan merkityksen tulevan maailmanlaajuisen talouskasvun kannalta; katsoo, että ”sinisen kasvun” strategia kannustaa osana yhdennettyä meripolitiikkaa kehittämään synergioita ja koordinoituja toimia ja luo näin eurooppalaista lisäarvoa ja edesauttaa työpaikkojen luomista meritalouden aloilla; |
| --- | --- |

3.

tunnustaa merten ja valtamerten kasvavan merkityksen tulevan maailmanlaajuisen talouskasvun kannalta; katsoo, että ”sinisen kasvun” strategia kannustaa osana yhdennettyä meripolitiikkaa kehittämään synergioita ja koordinoituja toimia ja luo näin eurooppalaista lisäarvoa ja edesauttaa työpaikkojen luomista meritalouden aloilla;

| 4. | katsoo, että unionin meritalouden alojen kilpailukyvyn edistämiseksi maailmanmarkkinoilla paikallisten, alueellisten, kansallisten ja eurooppalaisten viranomaisten on luotava kestävälle kasvulle tarvittavat edellytykset perustamalla esimerkiksi merten aluesuunnittelujärjestelmiä, parantamalla infrastruktuureja, luomalla mahdollisuuksia ammatillisten valmiuksien hankkimiseen ja turvaamalla rahoitus; korostaa, että tietoja ja parhaita käytäntöjä on tärkeä jakaa eri tasoilla toimivien julkisten viranomaisten välillä tähän tarkoitukseen perustetun erityisen EU:n foorumin välityksellä; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että unionin meritalouden alojen kilpailukyvyn edistämiseksi maailmanmarkkinoilla paikallisten, alueellisten, kansallisten ja eurooppalaisten viranomaisten on luotava kestävälle kasvulle tarvittavat edellytykset perustamalla esimerkiksi merten aluesuunnittelujärjestelmiä, parantamalla infrastruktuureja, luomalla mahdollisuuksia ammatillisten valmiuksien hankkimiseen ja turvaamalla rahoitus; korostaa, että tietoja ja parhaita käytäntöjä on tärkeä jakaa eri tasoilla toimivien julkisten viranomaisten välillä tähän tarkoitukseen perustetun erityisen EU:n foorumin välityksellä;

| 5. | huomauttaa, että riittävän rahoituksen turvaaminen muodostaa haasteen sinisen kasvun aloilla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset), ja panee näin ollen tyytyväisenä merkille sellaiset aloitteet kuten EU:n uudet riskipääomayhtiöitä koskevat säännöt, jotka helpottavat pk-yritysten rahoituksen saantia; |
| --- | --- |

5.

huomauttaa, että riittävän rahoituksen turvaaminen muodostaa haasteen sinisen kasvun aloilla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset), ja panee näin ollen tyytyväisenä merkille sellaiset aloitteet kuten EU:n uudet riskipääomayhtiöitä koskevat säännöt, jotka helpottavat pk-yritysten rahoituksen saantia;

| 6. | katsoo, että tällaisena aikana, jolloin jäsenvaltioissa leikataan julkisia investointeja, on välttämätöntä, että kehityspolitiikka ja erityisesti hankkeet, joiden kustannukset ovat korkeat, kuten liikenne-, energia- ja viestintäinfrastruktuureja koskevat hankkeet, saavat riittävästi rahoitusta ohjelmakaudella 2014–2020 ja sen jälkeen; kehottaa jäsenvaltioita kanavoimaan käytettävissä olevia rahoitusvälineitä ja eurooppalaista rahoitusta sinisen talouden hankkeisiin; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että tällaisena aikana, jolloin jäsenvaltioissa leikataan julkisia investointeja, on välttämätöntä, että kehityspolitiikka ja erityisesti hankkeet, joiden kustannukset ovat korkeat, kuten liikenne-, energia- ja viestintäinfrastruktuureja koskevat hankkeet, saavat riittävästi rahoitusta ohjelmakaudella 2014–2020 ja sen jälkeen; kehottaa jäsenvaltioita kanavoimaan käytettävissä olevia rahoitusvälineitä ja eurooppalaista rahoitusta sinisen talouden hankkeisiin;

| 7. | korostaa, että on tärkeää ottaa huomioon erityisesti seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä 2014–2020 sellaisten tukea saaneiden jäsenvaltioiden erityistarpeet, joiden on entistä vaikeampaa toteuttaa hankkeita, joiden kustannukset ovat korkeita, sekä niiden syrjäisimpien alueiden ja saarialueiden tarpeet, joilla on syrjäisestä sijainnista ja luonnonolosuhteista johtuvia rakenteellisia rajoitteita; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että on tärkeää ottaa huomioon erityisesti seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä 2014–2020 sellaisten tukea saaneiden jäsenvaltioiden erityistarpeet, joiden on entistä vaikeampaa toteuttaa hankkeita, joiden kustannukset ovat korkeita, sekä niiden syrjäisimpien alueiden ja saarialueiden tarpeet, joilla on syrjäisestä sijainnista ja luonnonolosuhteista johtuvia rakenteellisia rajoitteita;

| 8. | panee merkille talouskriisin ja sosiaaliset ongelmat, jotka koettelevat etenkin useita Välimeren alueen saarialueita ja huomattavan kaukana mantereesta sijaitsevia saarialueita; korostaa, että saarten syrjäinen sijainti sisämarkkinoilla altistaa ne talouden ja teollisuuden taantumalle sekä autioitumiselle, joihin EU:n toimielinten olisi kohdistettava erityistoimenpiteitä; kehottaa näin ollen komissiota harkitsemaan vapaa-alueiden perustamista, jolloin veropaineita keventämällä ja suoria ulkomaisia sijoituksia houkuttelemalla voitaisiin katkaista saarialueiden taantumakierre ja mahdollistaa niiden kasvu ja kehitys; |
| --- | --- |

8.

panee merkille talouskriisin ja sosiaaliset ongelmat, jotka koettelevat etenkin useita Välimeren alueen saarialueita ja huomattavan kaukana mantereesta sijaitsevia saarialueita; korostaa, että saarten syrjäinen sijainti sisämarkkinoilla altistaa ne talouden ja teollisuuden taantumalle sekä autioitumiselle, joihin EU:n toimielinten olisi kohdistettava erityistoimenpiteitä; kehottaa näin ollen komissiota harkitsemaan vapaa-alueiden perustamista, jolloin veropaineita keventämällä ja suoria ulkomaisia sijoituksia houkuttelemalla voitaisiin katkaista saarialueiden taantumakierre ja mahdollistaa niiden kasvu ja kehitys;

| 9. | korostaa merialuestrategioiden tärkeää roolia aluekehityspolitiikan sekä taloudellisen, alueellisen ja sosiaalisen koheesion edistämisessä, Euroopan talouden elvyttämisessä, osallistavan sinisen kasvun edistämisessä, työpaikkojen luomisessa sekä merten ja rannikkoalueiden biologisen monimuotoisuuden suojelemisessa; kehottaa ottamaan kyseiset nykyisiin ja tuleviin makroaluestrategioihin liittyvät strategiat käyttöön tehokkaasti Euroopan kaikilla merialueilla ja varaamaan strategioiden täytäntöönpanoon riittävästi taloudellisia ja hallinnollisia resursseja EU:sta ja muualta; katsoo, että alueiden roolia merialuestrategioiden laatimisessa on vahvistettava; panee tässä yhteydessä merkille alueellisen ja rajat ylittävän yhteistyön merkityksen rannikkoalueiden ja merellisten alueiden kohtaamien ongelmien käsittelyn kannalta; |
| --- | --- |

9.

korostaa merialuestrategioiden tärkeää roolia aluekehityspolitiikan sekä taloudellisen, alueellisen ja sosiaalisen koheesion edistämisessä, Euroopan talouden elvyttämisessä, osallistavan sinisen kasvun edistämisessä, työpaikkojen luomisessa sekä merten ja rannikkoalueiden biologisen monimuotoisuuden suojelemisessa; kehottaa ottamaan kyseiset nykyisiin ja tuleviin makroaluestrategioihin liittyvät strategiat käyttöön tehokkaasti Euroopan kaikilla merialueilla ja varaamaan strategioiden täytäntöönpanoon riittävästi taloudellisia ja hallinnollisia resursseja EU:sta ja muualta; katsoo, että alueiden roolia merialuestrategioiden laatimisessa on vahvistettava; panee tässä yhteydessä merkille alueellisen ja rajat ylittävän yhteistyön merkityksen rannikkoalueiden ja merellisten alueiden kohtaamien ongelmien käsittelyn kannalta;

| 10. | on tyytyväinen Itämeren ja Atlantin aluetta koskevan EU:n strategian täytäntöönpanon edistymiseen ja pyytää uudelleen komissiota laatimaan EU:n strategian Mustanmeren alueelle; |
| --- | --- |

10.

on tyytyväinen Itämeren ja Atlantin aluetta koskevan EU:n strategian täytäntöönpanon edistymiseen ja pyytää uudelleen komissiota laatimaan EU:n strategian Mustanmeren alueelle;

| 11. | kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita tukemaan voimakkaasti alueellisten ja rajat ylittävien merenkulkualan klustereiden perustamista; korostaa niiden strategista merkitystä siniseen kasvuun liittyvien taloudellisten toimintojen huippuosaamiskeskuksina; katsoo, että klustereiden kehittäminen edistää osaamisen ja hyvien käytäntöjen jakamista, luo sinisen talouden alojen välistä synergiaa ja auttaa houkuttelemaan investointeja; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita tukemaan voimakkaasti alueellisten ja rajat ylittävien merenkulkualan klustereiden perustamista; korostaa niiden strategista merkitystä siniseen kasvuun liittyvien taloudellisten toimintojen huippuosaamiskeskuksina; katsoo, että klustereiden kehittäminen edistää osaamisen ja hyvien käytäntöjen jakamista, luo sinisen talouden alojen välistä synergiaa ja auttaa houkuttelemaan investointeja;

| 12. | korostaa talouskasvun ja ilmastonmuutoksen välisiä luontaisia yhteyksiä ja korostaa, että kaikkien mereen liittyvien toimintojen on oltava ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan EU:n strategian mukaisia, jotta voidaan lisätä Euroopan kykyä sopeutua ilmastonmuutokseen; |
| --- | --- |

12.

korostaa talouskasvun ja ilmastonmuutoksen välisiä luontaisia yhteyksiä ja korostaa, että kaikkien mereen liittyvien toimintojen on oltava ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan EU:n strategian mukaisia, jotta voidaan lisätä Euroopan kykyä sopeutua ilmastonmuutokseen;

| 13. | korostaa erityisesti, että siniseen kasvuun liittyvä lisääntynyt taloudellinen toimeliaisuus ei voi tapahtua meri- ja rannikkoekosysteemien kustannuksella, koska ne ovat äärimmäisen herkkiä ja ne kärsivät ensimmäisinä ilmastonmuutoksen vaikutuksista; korostaa, että sinisen kasvun on oltava yhteensopiva meristrategiapuitedirektiivin ympäristötavoitteen ja ekosysteemiin perustuvan lähestymistavan kanssa sekä strategisten ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin kanssa, ja muistuttaa, että epävarmoissa tapauksissa on noudatettava ennalta varautumisen periaatetta; korostaa, että siniseen kasvuun liittyvässä kaikessa taloudellisessa toiminnassa on varmistettava turvallisuus ja varmuus; |
| --- | --- |

13.

korostaa erityisesti, että siniseen kasvuun liittyvä lisääntynyt taloudellinen toimeliaisuus ei voi tapahtua meri- ja rannikkoekosysteemien kustannuksella, koska ne ovat äärimmäisen herkkiä ja ne kärsivät ensimmäisinä ilmastonmuutoksen vaikutuksista; korostaa, että sinisen kasvun on oltava yhteensopiva meristrategiapuitedirektiivin ympäristötavoitteen ja ekosysteemiin perustuvan lähestymistavan kanssa sekä strategisten ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin kanssa, ja muistuttaa, että epävarmoissa tapauksissa on noudatettava ennalta varautumisen periaatetta; korostaa, että siniseen kasvuun liittyvässä kaikessa taloudellisessa toiminnassa on varmistettava turvallisuus ja varmuus;

| 14. | panee huolestuneena merkille merten roskaantumisen ympäristövaikutukset kaikilla eurooppalaisilla merialueilla ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keskittymään siihen, että ne panevat täysimääräisesti täytäntöön asianomaiset EU:n direktiivit, jotka koskevat esimerkiksi jätehuoltoa, aluksella syntyvän jätteen vastaanottolaitteita satamissa, veden laatua ja meristrategiaa, ja valvovat niiden noudattamista; |
| --- | --- |

14.

panee huolestuneena merkille merten roskaantumisen ympäristövaikutukset kaikilla eurooppalaisilla merialueilla ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keskittymään siihen, että ne panevat täysimääräisesti täytäntöön asianomaiset EU:n direktiivit, jotka koskevat esimerkiksi jätehuoltoa, aluksella syntyvän jätteen vastaanottolaitteita satamissa, veden laatua ja meristrategiaa, ja valvovat niiden noudattamista;

| 15. | korostaa, että kaikki mereen liittyvät toiminnot mukaan lukien ne, jotka kuuluvat yhdennetyn meripolitiikan toimintaohjelman piiriin, on toteutettava Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) mukaisesti; korostaa, että tarvitaan meriluonnonvarojen tutkimista, hyödyntämistä, suojelua ja hallintaa koskeva EU:n yhteinen lähestymistapa, jolla taataan yksinomaisten talousvyöhykkeiden tehokas ja turvallinen jako EU:n jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä kansainvälisen oikeuden mukaisesti; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että kaikki mereen liittyvät toiminnot mukaan lukien ne, jotka kuuluvat yhdennetyn meripolitiikan toimintaohjelman piiriin, on toteutettava Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) mukaisesti; korostaa, että tarvitaan meriluonnonvarojen tutkimista, hyödyntämistä, suojelua ja hallintaa koskeva EU:n yhteinen lähestymistapa, jolla taataan yksinomaisten talousvyöhykkeiden tehokas ja turvallinen jako EU:n jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä kansainvälisen oikeuden mukaisesti;

| 16. | korostaa tässä yhteydessä, että kaikille merialueisiin investoiville sidosryhmille on taattava oikeusvarmuus, ja kannattaa uusia kannustimia, jotta jäsenvaltioiden yksinomaisia talousvyöhykkeitä voidaan hyödyntää entistä paremmin; |
| --- | --- |

16.

korostaa tässä yhteydessä, että kaikille merialueisiin investoiville sidosryhmille on taattava oikeusvarmuus, ja kannattaa uusia kannustimia, jotta jäsenvaltioiden yksinomaisia talousvyöhykkeitä voidaan hyödyntää entistä paremmin;

Merten aluesuunnittelu ja rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito

| 17. | panee tyytyväisenä merkille merten aluesuunnittelua ja rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevan komission säädösehdotuksen ja katsoo sen käsittävän toimia, jotka ovat välttämättömiä yhä monilukuisempien meri- ja rannikkotoimintojen hallinnan sekä meriympäristön suojelun kannalta, toimintojen harmonisen rinnakkaiselon varmistamiseksi sekä rannikko- ja merialueiden käytön välisten ristiriitojen välttämiseksi; katsoo tarpeelliseksi suosia tässä yhteydessä ekosysteemilähtöistä lähestymistapaa ihmisen toimintaan rannikolla ja merellä; |
| --- | --- |

17.

panee tyytyväisenä merkille merten aluesuunnittelua ja rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevan komission säädösehdotuksen ja katsoo sen käsittävän toimia, jotka ovat välttämättömiä yhä monilukuisempien meri- ja rannikkotoimintojen hallinnan sekä meriympäristön suojelun kannalta, toimintojen harmonisen rinnakkaiselon varmistamiseksi sekä rannikko- ja merialueiden käytön välisten ristiriitojen välttämiseksi; katsoo tarpeelliseksi suosia tässä yhteydessä ekosysteemilähtöistä lähestymistapaa ihmisen toimintaan rannikolla ja merellä;

| 18. | toteaa, että merten aluesuunnittelun odotetaan johtavan yritysten kustannusten vähenemiseen ja investointi-ilmapiirin paranemiseen ja että rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito helpottaa toimintojen koordinointia rannikkoalueella ja parantaa yleisesti rannikkoalueen hallintoa; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että merten aluesuunnittelun odotetaan johtavan yritysten kustannusten vähenemiseen ja investointi-ilmapiirin paranemiseen ja että rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito helpottaa toimintojen koordinointia rannikkoalueella ja parantaa yleisesti rannikkoalueen hallintoa;

| 19. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että parhaita käytäntöjä levitetään ja että tämän alan valmistelutoimista saatuja opetuksia hyödynnetään, sillä jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä eroja meri- ja rannikkoalueiden hallintojärjestelmien kehittämisessä; katsoo kuitenkin, että tarvitaan mukautettua lähestymistapaa, jotta jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus panna täytäntöön meri- ja rannikkoalueiden suunnittelua koskevat eurooppalaiset suuntaviivat ottaen huomioon paikalliset erityispiirteet ja tarpeet yhteistyössä paikallisviranomaisten kanssa; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että parhaita käytäntöjä levitetään ja että tämän alan valmistelutoimista saatuja opetuksia hyödynnetään, sillä jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä eroja meri- ja rannikkoalueiden hallintojärjestelmien kehittämisessä; katsoo kuitenkin, että tarvitaan mukautettua lähestymistapaa, jotta jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus panna täytäntöön meri- ja rannikkoalueiden suunnittelua koskevat eurooppalaiset suuntaviivat ottaen huomioon paikalliset erityispiirteet ja tarpeet yhteistyössä paikallisviranomaisten kanssa;

| 20. | katsoo tarpeelliseksi vahvistaa meri- ja maa-alueiden yhteyspintoja aluesuunnittelussa, jotta varmistetaan ihmisten toimintojen ja logistisen ketjun jatkuvuus sekä rannikkoalueiden ja sisämaan väliset yhteydet; katsoo, että tällä voitaisiin auttaa välttämään sitä ilmiötä, että rannikoita kohdellaan rajoina; |
| --- | --- |

20.

katsoo tarpeelliseksi vahvistaa meri- ja maa-alueiden yhteyspintoja aluesuunnittelussa, jotta varmistetaan ihmisten toimintojen ja logistisen ketjun jatkuvuus sekä rannikkoalueiden ja sisämaan väliset yhteydet; katsoo, että tällä voitaisiin auttaa välttämään sitä ilmiötä, että rannikoita kohdellaan rajoina;

| 21. | korostaa, että mereen liittyviä toimintoja ja niiden ympäristöä koskevan tieteellisen tietämyksen puutteet muodostavat esteitä aluesuunnittelulle, ja tähdentää Meriosaaminen 2020 -aloitteen ja sen tiettyjen tavoitteiden merkitystä, joihin kuuluu esimerkiksi merenpohjan kartoitus Euroopan vesillä vuoteen 2020 mennessä; katsoo, että merenpohja pitäisi kartoittaa yhtenäisesti, jotta asiasta kiinnostuneet eurooppalaiset tahot, kuten tutkimuskeskukset, yliopistot ja julkiset laitokset, saisivat tiedot käyttöönsä; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että mereen liittyviä toimintoja ja niiden ympäristöä koskevan tieteellisen tietämyksen puutteet muodostavat esteitä aluesuunnittelulle, ja tähdentää Meriosaaminen 2020 -aloitteen ja sen tiettyjen tavoitteiden merkitystä, joihin kuuluu esimerkiksi merenpohjan kartoitus Euroopan vesillä vuoteen 2020 mennessä; katsoo, että merenpohja pitäisi kartoittaa yhtenäisesti, jotta asiasta kiinnostuneet eurooppalaiset tahot, kuten tutkimuskeskukset, yliopistot ja julkiset laitokset, saisivat tiedot käyttöönsä;

| 22. | kehottaa komissiota auttamaan jäsenvaltioita käynnistämään suunnitelmia, joiden tarkoituksena on kartoittaa ja tutkia laivanhylkyjä ja vedenalaisia arkeologisia kohteita, jotka ovat tärkeä osa unionin historiallista kulttuuriperintöä; korostaa, että on edistettävä tällaisten kohteiden tuntemusta ja tutkimusta ja autettava estämään niiden joutumista ryöstelyn kohteeksi ja mahdollistettava siten niiden tarkoituksenmukainen suojelu; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota auttamaan jäsenvaltioita käynnistämään suunnitelmia, joiden tarkoituksena on kartoittaa ja tutkia laivanhylkyjä ja vedenalaisia arkeologisia kohteita, jotka ovat tärkeä osa unionin historiallista kulttuuriperintöä; korostaa, että on edistettävä tällaisten kohteiden tuntemusta ja tutkimusta ja autettava estämään niiden joutumista ryöstelyn kohteeksi ja mahdollistettava siten niiden tarkoituksenmukainen suojelu;

Merialan ammattitaito ja työllisyys

| 23. | katsoo, että kokonaistyöllisyys sinisessä taloudessa voi ylittää arvioidut 7 miljoonaa työpaikkaa vuoteen 2020 mennessä, jos sitä tuetaan koulutuspolitiikoilla, joiden tarkoituksena on turvata liikkuvan, riittävän ammattitaidon hankkineen ja kokeneen työvoiman saatavuus; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että kokonaistyöllisyys sinisessä taloudessa voi ylittää arvioidut 7 miljoonaa työpaikkaa vuoteen 2020 mennessä, jos sitä tuetaan koulutuspolitiikoilla, joiden tarkoituksena on turvata liikkuvan, riittävän ammattitaidon hankkineen ja kokeneen työvoiman saatavuus;

| 24. | toistaa kehotuksensa parantaa merkittävällä tavalla työoloja, työterveyttä ja työturvallisuutta merialan ammateissa; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään ponnistelujaan alalla vahvistaakseen turvattuja työuria ja parantaakseen näin ammattien houkuttelevuutta sinisessä taloudessa ja siihen liittyvillä aloilla; |
| --- | --- |

24.

toistaa kehotuksensa parantaa merkittävällä tavalla työoloja, työterveyttä ja työturvallisuutta merialan ammateissa; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään ponnistelujaan alalla vahvistaakseen turvattuja työuria ja parantaakseen näin ammattien houkuttelevuutta sinisessä taloudessa ja siihen liittyvillä aloilla;

| 25. | korostaa, että on tarpeen parantaa asianmukaisilla toimilla merenkulkijoiden työoloja, sisällyttää ILO:n merityötä koskeva yleissopimus yhteisön lainsäädäntöön ja tehdä ehdotus merenkulkijoiden ammattitaidon parantamista ja kouluttamista koskevasta ohjelmasta, jolla pyritään erityisesti ottamaan työhön nuoria, kolmansien maiden nuoret mukaan luettuina; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että on tarpeen parantaa asianmukaisilla toimilla merenkulkijoiden työoloja, sisällyttää ILO:n merityötä koskeva yleissopimus yhteisön lainsäädäntöön ja tehdä ehdotus merenkulkijoiden ammattitaidon parantamista ja kouluttamista koskevasta ohjelmasta, jolla pyritään erityisesti ottamaan työhön nuoria, kolmansien maiden nuoret mukaan luettuina;

| 26. | kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti ja tukemaan alueellisella tasolla tehtävää työtä sinisen talouden alojen vaatimien taitojen ja ammattien arvioimiseksi sekä varmistamaan, että sellaiset aloitteet kuten ”EU:n osaamispanoraama” vastaavat sinisen talouden tarpeita; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti ja tukemaan alueellisella tasolla tehtävää työtä sinisen talouden alojen vaatimien taitojen ja ammattien arvioimiseksi sekä varmistamaan, että sellaiset aloitteet kuten ”EU:n osaamispanoraama” vastaavat sinisen talouden tarpeita;

| 27. | katsoo, että komission pitäisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa laatia toimintasuunnitelma, jolla edistetään siniseen talouteen suoraan ja välillisesti liittyviä ammatteja niiden houkuttelevuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

27.

katsoo, että komission pitäisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa laatia toimintasuunnitelma, jolla edistetään siniseen talouteen suoraan ja välillisesti liittyviä ammatteja niiden houkuttelevuuden lisäämiseksi;

| 28. | kehottaa komissiota edistämään aloitteita, joilla tuetaan työntekijöiden liikkuvuutta talouden alojen ja jäsenvaltioiden välillä ja jollainen on esimerkiksi Erasmus-ohjelman tyyppinen opiskelijoiden, opettajien ja nuorten ammattilaisten vaihtoa koskeva monivuotinen toimi; tukee yritysten ja koulutuksen tarjoajien välistä yhteistyötä tavoitteena loppututkinnon suorittaneiden valmentaminen työpaikkoihin uusilla aloilla; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota edistämään aloitteita, joilla tuetaan työntekijöiden liikkuvuutta talouden alojen ja jäsenvaltioiden välillä ja jollainen on esimerkiksi Erasmus-ohjelman tyyppinen opiskelijoiden, opettajien ja nuorten ammattilaisten vaihtoa koskeva monivuotinen toimi; tukee yritysten ja koulutuksen tarjoajien välistä yhteistyötä tavoitteena loppututkinnon suorittaneiden valmentaminen työpaikkoihin uusilla aloilla;

| 29. | kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä meritalouden alojen edustajien ja koulutuksen tarjoajien kanssa eurooppalaisten työllisyyttä ja ammattitaitoa käsittelevien alakohtaisten neuvostojen perustamiseksi ja rahoittamiseksi sekä työpaikkojen, ammattitaitovaatimuksia koskevien muutosten ja vastaavien koulutustarpeiden rekisteröimiseksi; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä meritalouden alojen edustajien ja koulutuksen tarjoajien kanssa eurooppalaisten työllisyyttä ja ammattitaitoa käsittelevien alakohtaisten neuvostojen perustamiseksi ja rahoittamiseksi sekä työpaikkojen, ammattitaitovaatimuksia koskevien muutosten ja vastaavien koulutustarpeiden rekisteröimiseksi;

| 30. | kehottaa komissiota laatimaan aloitteen tutkimushenkilöstön Erasmus-mallin mukaisen liikkuvuuden edistämiseksi etenkin rannikkoalueilla ja erityisesti matkailu-, energia- ja bioteknologia-alalla ensisijaisesti varsinaisen matkailukauden ulkopuolella, jotta voitaisiin sopeuttaa kestävästi ihmisen toiminta entistä herkempiin ekosysteemeihin ja samalla tehostaa rannikko- ja saarialueiden infrastruktuurimäärärahojen käyttöä; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota laatimaan aloitteen tutkimushenkilöstön Erasmus-mallin mukaisen liikkuvuuden edistämiseksi etenkin rannikkoalueilla ja erityisesti matkailu-, energia- ja bioteknologia-alalla ensisijaisesti varsinaisen matkailukauden ulkopuolella, jotta voitaisiin sopeuttaa kestävästi ihmisen toiminta entistä herkempiin ekosysteemeihin ja samalla tehostaa rannikko- ja saarialueiden infrastruktuurimäärärahojen käyttöä;

Tutkimus ja innovointi

| 31. | panee merkille EU:n kansainvälisen tason tutkimusvalmiudet mereen liittyvillä aloilla ja niiden merkityksen päätöksenteon vahvistamiselle ja innovaatioon perustuvalle liiketoiminnalle mutta myös sen, että yrityksillä on ollut vaikeuksia tutkimustulosten markkinoinnissa; |
| --- | --- |

31.

panee merkille EU:n kansainvälisen tason tutkimusvalmiudet mereen liittyvillä aloilla ja niiden merkityksen päätöksenteon vahvistamiselle ja innovaatioon perustuvalle liiketoiminnalle mutta myös sen, että yrityksillä on ollut vaikeuksia tutkimustulosten markkinoinnissa;

| 32. | korostaa, että menettelyjä yksinkertaistamalla ja innovaation tukea lisäämällä Horisontti 2020 -ohjelmasta voitaisiin tukea merkittävällä tavalla merten ja merenkulkualan tutkimusta markkinoille saattamisen tehostamiseksi ”Ocean of Tomorrow” -hankkeista saatuja kokemuksia hyödyntämällä; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että menettelyjä yksinkertaistamalla ja innovaation tukea lisäämällä Horisontti 2020 -ohjelmasta voitaisiin tukea merkittävällä tavalla merten ja merenkulkualan tutkimusta markkinoille saattamisen tehostamiseksi ”Ocean of Tomorrow” -hankkeista saatuja kokemuksia hyödyntämällä;

| 33. | kehottaa komissiota päivittämään merten ja merenkulkualan tutkimusta koskevaa EU:n strategiaansa vuoteen 2014 mennessä ja ehdottamaan konkreettisia toimenpiteitä synergiavaikutusten ja tietämyksen levittämiseksi EU:n tutkijoiden keskuudessa; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota päivittämään merten ja merenkulkualan tutkimusta koskevaa EU:n strategiaansa vuoteen 2014 mennessä ja ehdottamaan konkreettisia toimenpiteitä synergiavaikutusten ja tietämyksen levittämiseksi EU:n tutkijoiden keskuudessa;

| 34. | toteaa, että vain terveet meriekosysteemit voivat olla perustana viisaalle ja kestävälle siniselle taloudelle; kehottaa komissiota tutkimaan edelleen, millaisia kumulatiivisia vaikutuksia on niillä tavoilla, joilla ihminen hyödyntää meriympäristöä, sekä mereen liittyvillä toiminnoilla kaikilla aloilla; |
| --- | --- |

34.

toteaa, että vain terveet meriekosysteemit voivat olla perustana viisaalle ja kestävälle siniselle taloudelle; kehottaa komissiota tutkimaan edelleen, millaisia kumulatiivisia vaikutuksia on niillä tavoilla, joilla ihminen hyödyntää meriympäristöä, sekä mereen liittyvillä toiminnoilla kaikilla aloilla;

| 35. | kehottaa komissiota tarjoamaan riittävää pitkän aikavälin ympäristöseurantaa ja toteuttamaan ennakkovaroitusjärjestelmiä koskevia tutkimuksia; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota tarjoamaan riittävää pitkän aikavälin ympäristöseurantaa ja toteuttamaan ennakkovaroitusjärjestelmiä koskevia tutkimuksia;

| 36. | korostaa Euroopan meripoliittisen seurantakeskuksen ja tietoverkon (EMODNET) kaltaisten hankkeiden merkitystä tutkimustietojen vaihtamisen helpottamisessa ja saatavuuden parantamisessa; |
| --- | --- |

36.

korostaa Euroopan meripoliittisen seurantakeskuksen ja tietoverkon (EMODNET) kaltaisten hankkeiden merkitystä tutkimustietojen vaihtamisen helpottamisessa ja saatavuuden parantamisessa;

Merenkulku ja laivanrakennus

| 37. | panee huolestuneena merkille, että hallinto- ja tullimenettelyt rasittavat edelleen merenkulkualaa EU:ssa ja että ne vaarantavat eurooppalaisen meriliikennealueen tulevaisuudennäkymän sekä estävät alan kehitystä erityisesti meriliikenteen kabotaasin ja merten moottoriteiden osalta; katsoo tarpeelliseksi laatia yhteisön sisäistä meriliikennettä koskevaa yhdenmukaista sääntelyä, koska se on olennaista tavaroiden ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi yhteisön vesillä; |
| --- | --- |

37.

panee huolestuneena merkille, että hallinto- ja tullimenettelyt rasittavat edelleen merenkulkualaa EU:ssa ja että ne vaarantavat eurooppalaisen meriliikennealueen tulevaisuudennäkymän sekä estävät alan kehitystä erityisesti meriliikenteen kabotaasin ja merten moottoriteiden osalta; katsoo tarpeelliseksi laatia yhteisön sisäistä meriliikennettä koskevaa yhdenmukaista sääntelyä, koska se on olennaista tavaroiden ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi yhteisön vesillä;

| 38. | on tyytyväinen ”sinistä vyöhykettä” koskevan pilottiohjelman menestykseen ja kehottaa komissiota esittämään vuoden 2013 loppuun mennessä tarvittavat sinisen vyöhykkeen luomista koskevat säädösehdotukset, unionin tullikoodeksin tarpeellinen tarkistaminen mukaan luettuna; |
| --- | --- |

38.

on tyytyväinen ”sinistä vyöhykettä” koskevan pilottiohjelman menestykseen ja kehottaa komissiota esittämään vuoden 2013 loppuun mennessä tarvittavat sinisen vyöhykkeen luomista koskevat säädösehdotukset, unionin tullikoodeksin tarpeellinen tarkistaminen mukaan luettuna;

| 39. | huomauttaa, että meriliikenteen edistäminen myötävaikuttaa talouskasvun ja työllisyyden lisäksi myös valkoisessa kirjassa ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma” asetetun tavoitteen saavuttamiseen, eli siihen, että maanteiden tavarankuljetuksista siirretään rautatie- ja vesiliikenteeseen 50 prosenttia vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

39.

huomauttaa, että meriliikenteen edistäminen myötävaikuttaa talouskasvun ja työllisyyden lisäksi myös valkoisessa kirjassa ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma” asetetun tavoitteen saavuttamiseen, eli siihen, että maanteiden tavarankuljetuksista siirretään rautatie- ja vesiliikenteeseen 50 prosenttia vuoteen 2050 mennessä;

| 40. | korostaa, että on laajennettava merten moottoriteiden asemaa Euroopan tärkeimpinä liikennekäytävinä ja tähdentää, että eurooppalaisen merenkulkualan pitkän aikavälin kilpailukyvyn varmistamiseksi on tärkeää luoda saumattomia kuljetusketjuja matkustajille ja rahdille eri liikennemuodoissa; kehottaa komissiota laatimaan tiedonannon merten moottoriteiden nykytilasta, kehittämisestä ja tulevaisuudesta; katsoo, että suurimmat saaret olisi liitettävä täysimääräisesti merten moottoriteihin saarten saavutettavuuden ja taloudellisen kilpailukyvyn parantamiseksi; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että on laajennettava merten moottoriteiden asemaa Euroopan tärkeimpinä liikennekäytävinä ja tähdentää, että eurooppalaisen merenkulkualan pitkän aikavälin kilpailukyvyn varmistamiseksi on tärkeää luoda saumattomia kuljetusketjuja matkustajille ja rahdille eri liikennemuodoissa; kehottaa komissiota laatimaan tiedonannon merten moottoriteiden nykytilasta, kehittämisestä ja tulevaisuudesta; katsoo, että suurimmat saaret olisi liitettävä täysimääräisesti merten moottoriteihin saarten saavutettavuuden ja taloudellisen kilpailukyvyn parantamiseksi;

| 41. | korostaa, että meriturvallisuudella on ratkaiseva merkitys meriliikenteen kestävälle edistämiselle, kestävälle talouskasvulle, merialan työllisyydelle ja kestäville ympäristövaatimuksille tällä alalla; korostaa, että on sovellettava ennalta ehkäisemisen periaatetta uusien riskien ennakoimiseksi ja kaikenlaisten meriliikenneonnettomuuksien torjumiseksi; toteaa, että tähän liittyviä toimenpiteitä on toteutettava sekä EU:ssa että kansainvälisellä tasolla ja erityisesti Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että meriturvallisuudella on ratkaiseva merkitys meriliikenteen kestävälle edistämiselle, kestävälle talouskasvulle, merialan työllisyydelle ja kestäville ympäristövaatimuksille tällä alalla; korostaa, että on sovellettava ennalta ehkäisemisen periaatetta uusien riskien ennakoimiseksi ja kaikenlaisten meriliikenneonnettomuuksien torjumiseksi; toteaa, että tähän liittyviä toimenpiteitä on toteutettava sekä EU:ssa että kansainvälisellä tasolla ja erityisesti Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä;

| 42. | korostaa, että kolmannen meriturvallisuuspaketin täytäntöönpano parantaa eurooppalaisten lippuvaltioiden laatua, luokituslaitosten tekemää työtä, satamatarkastuksia, alusten liikenteen seuraamista, onnettomuuksien tutkintaa ja uhrien suojelua; kehottaa jäsenvaltioita nopeuttamaan tämän lainsäädäntöpaketin tehokasta täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

42.

korostaa, että kolmannen meriturvallisuuspaketin täytäntöönpano parantaa eurooppalaisten lippuvaltioiden laatua, luokituslaitosten tekemää työtä, satamatarkastuksia, alusten liikenteen seuraamista, onnettomuuksien tutkintaa ja uhrien suojelua; kehottaa jäsenvaltioita nopeuttamaan tämän lainsäädäntöpaketin tehokasta täytäntöönpanoa;

| 43. | korostaa, että meriliikennepolitiikassa olisi otettava huomioon kaikki asiaankuuluvat taloutta, ympäristöä ja kansanterveyttä koskevat näkökohdat; kehottaa komissiota seuraamaan tarkasti sitä, että EU:n merenkulkuala noudattaa ympäristöä ja kansanterveyttä koskevia vaatimuksia, ja tarvittaessa ehdottamaan erityisiä toimenpiteitä, joilla torjutaan sen kilpailukykyyn kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia; huomauttaa, että laivojen romuttamiseen ja meriliikenteessä käytettävien polttoaineiden rikkipitoisuuteen liittyvillä lainsäädännöllisillä vaatimuksilla olisi varmistettava korkeatasoinen ympäristönsuojelu ja samalla turvattava tehokkaasti tavoite siirtyä unionin ilmastonmuutostavoitteiden mukaisesti maantiekuljetuksista merikuljetuksiin; |
| --- | --- |

43.

korostaa, että meriliikennepolitiikassa olisi otettava huomioon kaikki asiaankuuluvat taloutta, ympäristöä ja kansanterveyttä koskevat näkökohdat; kehottaa komissiota seuraamaan tarkasti sitä, että EU:n merenkulkuala noudattaa ympäristöä ja kansanterveyttä koskevia vaatimuksia, ja tarvittaessa ehdottamaan erityisiä toimenpiteitä, joilla torjutaan sen kilpailukykyyn kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia; huomauttaa, että laivojen romuttamiseen ja meriliikenteessä käytettävien polttoaineiden rikkipitoisuuteen liittyvillä lainsäädännöllisillä vaatimuksilla olisi varmistettava korkeatasoinen ympäristönsuojelu ja samalla turvattava tehokkaasti tavoite siirtyä unionin ilmastonmuutostavoitteiden mukaisesti maantiekuljetuksista merikuljetuksiin;

| 44. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään merkittävästi ponnistuksiaan, jotta saadaan aikaan meriliikenteestä aiheutuvien kasvihuonekaasujen vähentämistä koskeva kansainvälinen sopimus, jossa otetaan huomioon laivojen kasvihuonekaasupäästöjen lisääntyvät vaikutukset; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään merkittävästi ponnistuksiaan, jotta saadaan aikaan meriliikenteestä aiheutuvien kasvihuonekaasujen vähentämistä koskeva kansainvälinen sopimus, jossa otetaan huomioon laivojen kasvihuonekaasupäästöjen lisääntyvät vaikutukset;

| 45. | korostaa, että ympäristöystävällisillä polttoaineilla, kuten nesteytetyllä maakaasulla, voi olla tärkeä rooli pyrittäessä kohti tavoitetta, jonka mukaisesti EU:n meriliikenteessä käytettävien polttoaineiden hiilidioksidipäästöjä vähennetään 40 prosenttia vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

45.

korostaa, että ympäristöystävällisillä polttoaineilla, kuten nesteytetyllä maakaasulla, voi olla tärkeä rooli pyrittäessä kohti tavoitetta, jonka mukaisesti EU:n meriliikenteessä käytettävien polttoaineiden hiilidioksidipäästöjä vähennetään 40 prosenttia vuoteen 2050 mennessä;

| 46. | korostaa tarvetta tukea tehokkaiden ja kestävien satamapalvelujen ja -infrastruktuurien kehittämistä, jotta voidaan vastata meriliikenteen ennakoidun kasvun, ympäristö- ja meluhaittojen vähentämisen, maaliikenteestä meriliikenteeseen siirtymisen, henkilö- ja tavaraliikenteen sujuvuuden varmistamisen ja liikennemuodosta toiseen siirtymisen aiheuttamiin haasteisiin; kannattaa mahdollisuutta kehittää samanaikaisesti korjaustelakkatoimintaa ja laivanromutustoimintaa eurooppalaisissa satamissa; |
| --- | --- |

46.

korostaa tarvetta tukea tehokkaiden ja kestävien satamapalvelujen ja -infrastruktuurien kehittämistä, jotta voidaan vastata meriliikenteen ennakoidun kasvun, ympäristö- ja meluhaittojen vähentämisen, maaliikenteestä meriliikenteeseen siirtymisen, henkilö- ja tavaraliikenteen sujuvuuden varmistamisen ja liikennemuodosta toiseen siirtymisen aiheuttamiin haasteisiin; kannattaa mahdollisuutta kehittää samanaikaisesti korjaustelakkatoimintaa ja laivanromutustoimintaa eurooppalaisissa satamissa;

| 47. | kiinnittää huomiota mahdollisuuteen perustaa logistiikan foorumeita, joilla edistetään Euroopan ja maailman muiden talousalueiden välistä tavaraliikennettä; korostaa meriliikenteen sekä erittäin syrjäisten alueiden ja muiden, mantereella sijaitsevien alueiden yhteyksien strategista merkitystä; |
| --- | --- |

47.

kiinnittää huomiota mahdollisuuteen perustaa logistiikan foorumeita, joilla edistetään Euroopan ja maailman muiden talousalueiden välistä tavaraliikennettä; korostaa meriliikenteen sekä erittäin syrjäisten alueiden ja muiden, mantereella sijaitsevien alueiden yhteyksien strategista merkitystä;

| 48. | korostaa, että EU:n laivanrakennusala voi lisätä osallistumistaan kasvun ja työllisyyden edistämiseen hyödyntämällä ”puhtaisiin aluksiin” (joiden energiatehokkuus on entistä suurempi ja rikki- ja typpioksidien päästöt entistä vähäisemmät) sekä merituulipuistojen rakentamiseen, asentamiseen ja toimintaan soveltuviin aluksiin ja rakenteisiin kohdistuvan kysynnän luomia tilaisuuksia; kehottaa EU:n laivanrakennusalaa tarttumaan tähän tilaisuuteen, etenkin kun otetaan huomioon lähimerenkulun odotettu kasvu EU:n rannikoilla; |
| --- | --- |

48.

korostaa, että EU:n laivanrakennusala voi lisätä osallistumistaan kasvun ja työllisyyden edistämiseen hyödyntämällä ”puhtaisiin aluksiin” (joiden energiatehokkuus on entistä suurempi ja rikki- ja typpioksidien päästöt entistä vähäisemmät) sekä merituulipuistojen rakentamiseen, asentamiseen ja toimintaan soveltuviin aluksiin ja rakenteisiin kohdistuvan kysynnän luomia tilaisuuksia; kehottaa EU:n laivanrakennusalaa tarttumaan tähän tilaisuuteen, etenkin kun otetaan huomioon lähimerenkulun odotettu kasvu EU:n rannikoilla;

| 49. | kehottaa neuvostoa yhteisymmärryksessä parlamentin kanssa hyväksymään asetuksen laivojen purkamisesta ympäristöystävällisesti ja työntekijöiden työehtoja noudattaen, jotta unionin laivanrakennusala voisi toteuttaa kierrätystä entistä kilpailukykyisemmällä tavalla; |
| --- | --- |

49.

kehottaa neuvostoa yhteisymmärryksessä parlamentin kanssa hyväksymään asetuksen laivojen purkamisesta ympäristöystävällisesti ja työntekijöiden työehtoja noudattaen, jotta unionin laivanrakennusala voisi toteuttaa kierrätystä entistä kilpailukykyisemmällä tavalla;

| 50. | kehottaa komissiota helpottamaan LeaderSHIP 2020 -strategian täytäntöönpanoa ja tukemaan määritettyjä toimenpiteitä, joilla vastataan eurooppalaisen laivanrakennusalan kohtaamiin haasteisiin, joita ovat esimerkiksi rahoituksen saatavuus, ammattitaito ja kansainvälinen kilpailukyky; |
| --- | --- |

50.

kehottaa komissiota helpottamaan LeaderSHIP 2020 -strategian täytäntöönpanoa ja tukemaan määritettyjä toimenpiteitä, joilla vastataan eurooppalaisen laivanrakennusalan kohtaamiin haasteisiin, joita ovat esimerkiksi rahoituksen saatavuus, ammattitaito ja kansainvälinen kilpailukyky;

Meri- ja rannikkomatkailu

| 51. | kehottaa jäsenvaltioita ja välittömästi mukana olevia paikallisia ja alueellisia viranomaisia sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjä tukemaan kestävän matkailuinfrastruktuurin kehittämistä ja parantamista koskevia aloitteita, joissa keskitytään erityisesti vammaisiin ja liikuntarajoitteisiin henkilöihin, ja ponnistelemaan kaikin tavoin byrokratian ja avoimuuden puutteen kitkemiseksi tältä alalta ja samalla noudattamaan ympäristölainsäädäntöä; |
| --- | --- |

51.

kehottaa jäsenvaltioita ja välittömästi mukana olevia paikallisia ja alueellisia viranomaisia sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjä tukemaan kestävän matkailuinfrastruktuurin kehittämistä ja parantamista koskevia aloitteita, joissa keskitytään erityisesti vammaisiin ja liikuntarajoitteisiin henkilöihin, ja ponnistelemaan kaikin tavoin byrokratian ja avoimuuden puutteen kitkemiseksi tältä alalta ja samalla noudattamaan ympäristölainsäädäntöä;

| 52. | kehottaa edistämään ja tukemaan matkailua, sillä tämä edistää rannikkoalueiden kasvua ja työpaikkojen luomista; katsoo, että terve ympäristö on kaikenlaisen matkailun perusedellytys rannikkoalueilla, ja että tästä syystä on toteutettava kaikki tarvittavat toimet ympäristön suojelemiseksi; korostaa, että on luotava kestävä infrastruktuuri uusien matkailumuotojen kehittämiseksi erityisesti niillä matkailualoilla, joiden kasvumahdollisuudet ovat suuret, kuten ympäristö-, maatalous- ja kalastusmatkailu sekä kestävä vesiurheilu; pitää myönteisinä aloitteita, joilla edistetään rajat ylittäviä matkailustrategioita merialuekohtaisesti; |
| --- | --- |

52.

kehottaa edistämään ja tukemaan matkailua, sillä tämä edistää rannikkoalueiden kasvua ja työpaikkojen luomista; katsoo, että terve ympäristö on kaikenlaisen matkailun perusedellytys rannikkoalueilla, ja että tästä syystä on toteutettava kaikki tarvittavat toimet ympäristön suojelemiseksi; korostaa, että on luotava kestävä infrastruktuuri uusien matkailumuotojen kehittämiseksi erityisesti niillä matkailualoilla, joiden kasvumahdollisuudet ovat suuret, kuten ympäristö-, maatalous- ja kalastusmatkailu sekä kestävä vesiurheilu; pitää myönteisinä aloitteita, joilla edistetään rajat ylittäviä matkailustrategioita merialuekohtaisesti;

| 53. | korostaa, että Euroopan rannikoiden eroosio, Euroopan luonnon ja eläinten turvaaminen sekä vedenlaadun parantaminen ovat tärkeitä kysymyksiä, joita on ryhdyttävä käsittelemään; korostaa näin ollen, että näihin alueisiin on tehtävä asianmukaisia investointeja, jotta voidaan kehittää kestävää ja korkealaatuista ranta- ja sukellusmatkailua; |
| --- | --- |

53.

korostaa, että Euroopan rannikoiden eroosio, Euroopan luonnon ja eläinten turvaaminen sekä vedenlaadun parantaminen ovat tärkeitä kysymyksiä, joita on ryhdyttävä käsittelemään; korostaa näin ollen, että näihin alueisiin on tehtävä asianmukaisia investointeja, jotta voidaan kehittää kestävää ja korkealaatuista ranta- ja sukellusmatkailua;

| 54. | korostaa, että samanaikaisesti rannikkoperinnön, meriperinnön ja merenkulun perinnön hyödyntämistä ja kehittämistä koskevien toimien kanssa on suunniteltava suojelua ja ennallistamista koskevia toimia; |
| --- | --- |

54.

korostaa, että samanaikaisesti rannikkoperinnön, meriperinnön ja merenkulun perinnön hyödyntämistä ja kehittämistä koskevien toimien kanssa on suunniteltava suojelua ja ennallistamista koskevia toimia;

| 55. | huomauttaa, että on tärkeää perustaa tai parantaa korkean tason erikoiskouluja (matkailuyritysten hallinto ja talous, matkailuammatit, merenkulkualan koulut, kokkikoulut jne.) sekä parantaa koulutustarjontaa matkailupalvelujen ja -tuotteiden laadun vahvistamiseksi, uuden teknologian hyödyntämiseksi ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi; |
| --- | --- |

55.

huomauttaa, että on tärkeää perustaa tai parantaa korkean tason erikoiskouluja (matkailuyritysten hallinto ja talous, matkailuammatit, merenkulkualan koulut, kokkikoulut jne.) sekä parantaa koulutustarjontaa matkailupalvelujen ja -tuotteiden laadun vahvistamiseksi, uuden teknologian hyödyntämiseksi ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi;

| 56. | korostaa tarvetta yksinkertaistaa viisumien myöntämismenettelyjä, vähentää asianomaisia kustannuksia ja myöntää toistuvaisviisumeita kolmansista maista, erityisesti BRIC-maista, tuleville vierailijoille; kehottaa komissiota tutkimaan ja panemaan välittömästi täytäntöön uusia ”älykkäitä” tapoja myöntää matkailuviisumeita, jotta saapuvat matkailijavirrat voidaan maksimoida; |
| --- | --- |

56.

korostaa tarvetta yksinkertaistaa viisumien myöntämismenettelyjä, vähentää asianomaisia kustannuksia ja myöntää toistuvaisviisumeita kolmansista maista, erityisesti BRIC-maista, tuleville vierailijoille; kehottaa komissiota tutkimaan ja panemaan välittömästi täytäntöön uusia ”älykkäitä” tapoja myöntää matkailuviisumeita, jotta saapuvat matkailijavirrat voidaan maksimoida;

| 57. | korostaa, että risteilyala on merkittävä taloudellinen resurssi eurooppalaisille satamille ja niiden ympäristössä sijaitseville paikallisyhteisöille ja että sillä on tärkeä merkitys myös entistä energiatehokkaampien ja vähäpäästöisten laivojen kehittämisessä ja käytössä; kannustaa suunnittelemaan kiinnostavia matkailuohjelmia, joilla pyritään tekemään vierailijoiden kokemuksesta vaikuttavampi korostamalla satamakohteiden merenkulullista, kulttuurista ja historiallista merkitystä; |
| --- | --- |

57.

korostaa, että risteilyala on merkittävä taloudellinen resurssi eurooppalaisille satamille ja niiden ympäristössä sijaitseville paikallisyhteisöille ja että sillä on tärkeä merkitys myös entistä energiatehokkaampien ja vähäpäästöisten laivojen kehittämisessä ja käytössä; kannustaa suunnittelemaan kiinnostavia matkailuohjelmia, joilla pyritään tekemään vierailijoiden kokemuksesta vaikuttavampi korostamalla satamakohteiden merenkulullista, kulttuurista ja historiallista merkitystä;

| 58. | kehottaa komissiota tehostamaan ponnistelujaan eurooppalaisten satamien kilpailukyvyn lisäämiseksi sekä tukemaan ja koordinoimaan satamainfrastruktuurien kapasiteettia ja parantamaan tarjottavia palveluita (esimerkiksi mukauttaminen Schengen-vaatimuksiin), jotta eurooppalaiset satamat olisivat entistä houkuttelevampia kohteita risteilyaluksille ja jotta ne tuottaisivat enemmän hyötyä paikallis- ja kalastusyhteisöille, jotka voisivat sen ansiosta monipuolistaa toimintaansa; kehottaa komissiota ottamaan huomioon saarialueiden ja syrjäisimpien alueiden satamien erityispiirteet; |
| --- | --- |

58.

kehottaa komissiota tehostamaan ponnistelujaan eurooppalaisten satamien kilpailukyvyn lisäämiseksi sekä tukemaan ja koordinoimaan satamainfrastruktuurien kapasiteettia ja parantamaan tarjottavia palveluita (esimerkiksi mukauttaminen Schengen-vaatimuksiin), jotta eurooppalaiset satamat olisivat entistä houkuttelevampia kohteita risteilyaluksille ja jotta ne tuottaisivat enemmän hyötyä paikallis- ja kalastusyhteisöille, jotka voisivat sen ansiosta monipuolistaa toimintaansa; kehottaa komissiota ottamaan huomioon saarialueiden ja syrjäisimpien alueiden satamien erityispiirteet;

| 59. | toteaa, että satamien uudistus- ja laajennushankkeissa matkustajaterminaalit sekä uudet matkustajalaivat on varustettava siten, että ne soveltuvat liikuntarajoitteisille; |
| --- | --- |

59.

toteaa, että satamien uudistus- ja laajennushankkeissa matkustajaterminaalit sekä uudet matkustajalaivat on varustettava siten, että ne soveltuvat liikuntarajoitteisille;

| 60. | muistuttaa rannikko- ja merialueilla erityisesti autolautoilla ja risteilijöillä tapahtuvan matkustajaliikenteen merkityksestä ja panee merkille meritse matkustavien matkustajien oikeuksista annetun voimaan tulleen asetuksen (EU) N:o 1177/2010, jolla olisi edistettävä korkealaatuista merimatkailua; pyytää tässä yhteydessä komissiota toteuttamaan kampanjan, jolla parannetaan matkustaja- ja risteilyliikenteen laatua matkustajien oikeuksien kannalta hyödyntämällä toimijoiden parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

60.

muistuttaa rannikko- ja merialueilla erityisesti autolautoilla ja risteilijöillä tapahtuvan matkustajaliikenteen merkityksestä ja panee merkille meritse matkustavien matkustajien oikeuksista annetun voimaan tulleen asetuksen (EU) N:o 1177/2010, jolla olisi edistettävä korkealaatuista merimatkailua; pyytää tässä yhteydessä komissiota toteuttamaan kampanjan, jolla parannetaan matkustaja- ja risteilyliikenteen laatua matkustajien oikeuksien kannalta hyödyntämällä toimijoiden parhaita käytäntöjä;

| 61. | korostaa huviveneilyn ja purjehduksen merkitystä merimatkailulle; kehottaa komissiota tutkimaan tulevan merimatkailua koskevan tiedonantonsa yhteydessä alan taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, mahdollisuuksia yhdenmukaistaa ja yksinkertaistaa unionin tasolla toimilupien myöntämistä koskevia sääntöjä, merenkulkua ja toimintaa koskevia ehtoja, huvialusten turvallisuus-, huolto- ja korjausvaatimuksia sekä alan ammattipätevyyden vastavuoroista tunnustamista; |
| --- | --- |

61.

korostaa huviveneilyn ja purjehduksen merkitystä merimatkailulle; kehottaa komissiota tutkimaan tulevan merimatkailua koskevan tiedonantonsa yhteydessä alan taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, mahdollisuuksia yhdenmukaistaa ja yksinkertaistaa unionin tasolla toimilupien myöntämistä koskevia sääntöjä, merenkulkua ja toimintaa koskevia ehtoja, huvialusten turvallisuus-, huolto- ja korjausvaatimuksia sekä alan ammattipätevyyden vastavuoroista tunnustamista;

| 62. | korostaa rantamatkailun merkitystä joillekin Euroopan rannikkoalueille leimaa-antavana piirteenä; kehottaa komissiota tekemään vaikutustenarvioinnin ja tarkistamaan, voiko direktiivistä 2006/123/EY aiheutua haitallisia vaikutuksia alan pk-yrityksille, ja tarvittaessa esittämään ehdotuksia tällaisten vaikutusten lievittämiseksi sekä varmistamaan, että tämän ammattitoiminnan erityispiirteet otetaan huomioon direktiiviä sovellettaessa; |
| --- | --- |

62.

korostaa rantamatkailun merkitystä joillekin Euroopan rannikkoalueille leimaa-antavana piirteenä; kehottaa komissiota tekemään vaikutustenarvioinnin ja tarkistamaan, voiko direktiivistä 2006/123/EY aiheutua haitallisia vaikutuksia alan pk-yrityksille, ja tarvittaessa esittämään ehdotuksia tällaisten vaikutusten lievittämiseksi sekä varmistamaan, että tämän ammattitoiminnan erityispiirteet otetaan huomioon direktiiviä sovellettaessa;

| 63. | kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita, alueita, autonomisia alueita ja muita rannikko- ja saarialueiden sidosryhmiä kehittämään järjestelmällisesti parlamentin vuoden 2013 talousarvion yhteydessä hyväksymää vanhoja kauppareittejä koskevaa aloitetta ja panemaan sen täytäntöön sekä Välimerellä että muilla Euroopan vesistöalueilla erityisesti siksi, että matkailutuotteita voidaan monipuolistaa ja kausivaihteluita tasoittaa; |
| --- | --- |

63.

kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita, alueita, autonomisia alueita ja muita rannikko- ja saarialueiden sidosryhmiä kehittämään järjestelmällisesti parlamentin vuoden 2013 talousarvion yhteydessä hyväksymää vanhoja kauppareittejä koskevaa aloitetta ja panemaan sen täytäntöön sekä Välimerellä että muilla Euroopan vesistöalueilla erityisesti siksi, että matkailutuotteita voidaan monipuolistaa ja kausivaihteluita tasoittaa;

| 64. | kehottaa komissiota sisällyttämään kestävän meri-, saaristo- ja rannikkomatkailun asianmukaisiin toimiin ja ohjelmiin, jollaisia ovat esimerkiksi ”EDEN – eurooppalaiset matkailun huippukohteet” ja Calypso, sekä tukemaan aloitteita, joilla rohkaistaan meri- ja rannikkomatkailun muotojen monipuolistamista sekä matkailutoimintojen ja matkailualan työpaikkojen kausiluonteisuuden vähentämistä ja ilmastonmuutokseen mukautumista; katsoo näin ollen, että monipuolistamalla matkailutarjontaa voidaan lisätä merialueiden houkuttelevuutta ja alueet voivat tarjota perinteisen aurinko-, ranta- ja merielämän lisäksi muutakin toimintaa; |
| --- | --- |

64.

kehottaa komissiota sisällyttämään kestävän meri-, saaristo- ja rannikkomatkailun asianmukaisiin toimiin ja ohjelmiin, jollaisia ovat esimerkiksi ”EDEN – eurooppalaiset matkailun huippukohteet” ja Calypso, sekä tukemaan aloitteita, joilla rohkaistaan meri- ja rannikkomatkailun muotojen monipuolistamista sekä matkailutoimintojen ja matkailualan työpaikkojen kausiluonteisuuden vähentämistä ja ilmastonmuutokseen mukautumista; katsoo näin ollen, että monipuolistamalla matkailutarjontaa voidaan lisätä merialueiden houkuttelevuutta ja alueet voivat tarjota perinteisen aurinko-, ranta- ja merielämän lisäksi muutakin toimintaa;

| 65. | kehottaa tukemaan rannikkojen matkakohteita, sillä nämä voivat auttaa vähentämään kausivaihtelua ja tuoda paikalliselle ja alueelliselle taloudelle kerrannaisvaikutuksia yhdistämällä kalastusyhteisöjä ja luomalla tasapainoa talouskasvun ja kestävän kehityksen välille; |
| --- | --- |

65.

kehottaa tukemaan rannikkojen matkakohteita, sillä nämä voivat auttaa vähentämään kausivaihtelua ja tuoda paikalliselle ja alueelliselle taloudelle kerrannaisvaikutuksia yhdistämällä kalastusyhteisöjä ja luomalla tasapainoa talouskasvun ja kestävän kehityksen välille;

| 66. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon paikallisen kulttuurin ja pienimuotoisen ruokakulttuurin myötävaikutuksen ja roolin eurooppalaisen rannikkomatkailun kehittämisessä; pitää nykyisten toimintalinjojen ja välineiden hyödyntämistä ja yhteensovittamista sekä uusien ohjelmien ja toimien laatimista välttämättömänä, jotta edistetään erityisesti alkutuotannon ja palvelusektorin pienten ja keskisuurten yritysten keskuudessa synergioita EU:n rannikkoalueilla; |
| --- | --- |

66.

kehottaa komissiota ottamaan huomioon paikallisen kulttuurin ja pienimuotoisen ruokakulttuurin myötävaikutuksen ja roolin eurooppalaisen rannikkomatkailun kehittämisessä; pitää nykyisten toimintalinjojen ja välineiden hyödyntämistä ja yhteensovittamista sekä uusien ohjelmien ja toimien laatimista välttämättömänä, jotta edistetään erityisesti alkutuotannon ja palvelusektorin pienten ja keskisuurten yritysten keskuudessa synergioita EU:n rannikkoalueilla;

| 67. | kehottaa komissiota sisällyttämään matkailun virtuaaliseen seurantakeskukseen meri- ja rannikkomatkailuun keskittyvän osaston ja varmistamaan tutkimuslaitosten, yritysten ja viranomaisten väliset yhteydet, jotta voidaan edistää markkinatutkimusta, toimittaa tarjonnan ja kysynnän pitkän aikavälin ennusteita koskevia tietoja yrityksille ja viranomaisille sekä luoda suotuisammat liiketoimintaolosuhteet ja samalla antaa tietoja biologista monimuotoisuutta, ilmastonsuojelua ja kestävää matkailua koskevien aloitteiden välisistä yhteyksistä; |
| --- | --- |

67.

kehottaa komissiota sisällyttämään matkailun virtuaaliseen seurantakeskukseen meri- ja rannikkomatkailuun keskittyvän osaston ja varmistamaan tutkimuslaitosten, yritysten ja viranomaisten väliset yhteydet, jotta voidaan edistää markkinatutkimusta, toimittaa tarjonnan ja kysynnän pitkän aikavälin ennusteita koskevia tietoja yrityksille ja viranomaisille sekä luoda suotuisammat liiketoimintaolosuhteet ja samalla antaa tietoja biologista monimuotoisuutta, ilmastonsuojelua ja kestävää matkailua koskevien aloitteiden välisistä yhteyksistä;

Sininen energia

| 68. | panee merkille, että ilmastonmuutos on yksi meren biologisen monimuotoisuuden suurimmista uhkista maailmanlaajuisesti ja että sinisen kasvun strategiaan sisältyvien energianäkökohtien on perustuttava uusiutuviin energiamuotoihin ja energiatehokkuuteen; |
| --- | --- |

68.

panee merkille, että ilmastonmuutos on yksi meren biologisen monimuotoisuuden suurimmista uhkista maailmanlaajuisesti ja että sinisen kasvun strategiaan sisältyvien energianäkökohtien on perustuttava uusiutuviin energiamuotoihin ja energiatehokkuuteen;

| 69. | tunnustaa tässä mielessä Euroopan merten ja valtamerten merkityksen EU:n energiavarmuudelle sekä energialähteiden ja toimitusreittien monipuolistamiselle; |
| --- | --- |

69.

tunnustaa tässä mielessä Euroopan merten ja valtamerten merkityksen EU:n energiavarmuudelle sekä energialähteiden ja toimitusreittien monipuolistamiselle;

| 70. | panee merkille merituulivoiman, vuorovesi-, aalto- ja merilämpöenergian sekä tavanomaisen avomeren energia-alan mahdollisuudet pysyvien työpaikkoja luomisessa rannikkoalueilla, päästöjen vähentämisessä ja EU:n keskipitkän ja pitkän aikavälin energiatavoitteiden edistämisessä; korostaa, että tämän potentiaalin hyödyntämiseksi tarvitaan huomattavia investointeja verkkoyhteyksien uudelleenjärjestämiseen ja siirtokapasiteettiin; |
| --- | --- |

70.

panee merkille merituulivoiman, vuorovesi-, aalto- ja merilämpöenergian sekä tavanomaisen avomeren energia-alan mahdollisuudet pysyvien työpaikkoja luomisessa rannikkoalueilla, päästöjen vähentämisessä ja EU:n keskipitkän ja pitkän aikavälin energiatavoitteiden edistämisessä; korostaa, että tämän potentiaalin hyödyntämiseksi tarvitaan huomattavia investointeja verkkoyhteyksien uudelleenjärjestämiseen ja siirtokapasiteettiin;

| 71. | korostaa, että sininen energia on etu eurooppalaiselle meritaloudelle; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään sinisen energian mahdollisuuksien toteuttamista hyödyntämällä merialuestrategioita ja kiinnittämällä erityistä huomiota mahdollisuuksiin, joita syrjäisimmät alueet voivat tarjota sijaintinsa ja luonnonolosuhteidensa ansiosta; |
| --- | --- |

71.

korostaa, että sininen energia on etu eurooppalaiselle meritaloudelle; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään sinisen energian mahdollisuuksien toteuttamista hyödyntämällä merialuestrategioita ja kiinnittämällä erityistä huomiota mahdollisuuksiin, joita syrjäisimmät alueet voivat tarjota sijaintinsa ja luonnonolosuhteidensa ansiosta;

| 72. | kehottaa komissiota tukemaan aktiivisesti unionin globaalia johtoasemaa tällä alalla ja kehittämään sinistä energiaa koskevan eurooppalaisen teollisuusstrategian, kuten se on jo tehnyt muilla aloilla; |
| --- | --- |

72.

kehottaa komissiota tukemaan aktiivisesti unionin globaalia johtoasemaa tällä alalla ja kehittämään sinistä energiaa koskevan eurooppalaisen teollisuusstrategian, kuten se on jo tehnyt muilla aloilla;

| 73. | kehottaa komissiota omaksumaan tulevassa tiedonannossaan yhdennetyn lähestymistavan merten energialähteiden kehittämiseen siten, että hyödynnetään merituulivoiman ja muiden uusiutuvien merienergiamuotojen välisiä synergioita; painottaa, että lähestymistavalla on kyettävä tarjoamaan kattava ja kestävä energialähteiden yhdistelmä ennalta varautumisen periaatetta noudattaen sekä varmistamalla meriturvallisuus ja että siihen on myös sisällytettävä asianmukaista infrastruktuuria koskevat suunnitelmat, joiden mukaisesti merellä tuottu energia kuljetetaan maihin ja varmistetaan liittyminen perinteiseen sähköverkkoon; |
| --- | --- |

73.

kehottaa komissiota omaksumaan tulevassa tiedonannossaan yhdennetyn lähestymistavan merten energialähteiden kehittämiseen siten, että hyödynnetään merituulivoiman ja muiden uusiutuvien merienergiamuotojen välisiä synergioita; painottaa, että lähestymistavalla on kyettävä tarjoamaan kattava ja kestävä energialähteiden yhdistelmä ennalta varautumisen periaatetta noudattaen sekä varmistamalla meriturvallisuus ja että siihen on myös sisällytettävä asianmukaista infrastruktuuria koskevat suunnitelmat, joiden mukaisesti merellä tuottu energia kuljetetaan maihin ja varmistetaan liittyminen perinteiseen sähköverkkoon;

| 74. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä helpottaakseen uusiutuvaa energiaa tuottavan Pohjanmeren tuulivoimaverkon kestävää rakentamista; kehottaa komissiota laatimaan ehdotuksen tätä koskevaksi sääntelykehykseksi; |
| --- | --- |

74.

kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä helpottaakseen uusiutuvaa energiaa tuottavan Pohjanmeren tuulivoimaverkon kestävää rakentamista; kehottaa komissiota laatimaan ehdotuksen tätä koskevaksi sääntelykehykseksi;

Kalastus- ja vesiviljelyala

| 75. | korostaa, että vesiviljelyn ja kalastuksen olisi osaltaan edistettävä kestävää elintarviketuotantoa koko EU:n alueella sekä pitkän aikavälin elintarviketurvaa ja kuluttajansuojaa; katsoo, että kestävän vesiviljelyn ja kalanjalostuksen kehittämistä ja niihin liittyvää innovointia olisi edistettävä vähentämällä byrokratiaa ja edistämällä työllistymismahdollisuuksia näillä aloilla sekä parantamalla elämänlaatua rannikkoalueilla ja maaseudulla; |
| --- | --- |

75.

korostaa, että vesiviljelyn ja kalastuksen olisi osaltaan edistettävä kestävää elintarviketuotantoa koko EU:n alueella sekä pitkän aikavälin elintarviketurvaa ja kuluttajansuojaa; katsoo, että kestävän vesiviljelyn ja kalanjalostuksen kehittämistä ja niihin liittyvää innovointia olisi edistettävä vähentämällä byrokratiaa ja edistämällä työllistymismahdollisuuksia näillä aloilla sekä parantamalla elämänlaatua rannikkoalueilla ja maaseudulla;

| 76. | korostaa kestävän vesiviljelyn kehittämisen merkitystä, kun halutaan vähentää Euroopan kalavarojen liikakalastusta ja riippuvuutta vesiviljelytuotteiden tuonnista kolmansista maista, sillä tämän tuonnin osuus on yli 60 prosenttia EU:ssa käytettävästä kalasta; |
| --- | --- |

76.

korostaa kestävän vesiviljelyn kehittämisen merkitystä, kun halutaan vähentää Euroopan kalavarojen liikakalastusta ja riippuvuutta vesiviljelytuotteiden tuonnista kolmansista maista, sillä tämän tuonnin osuus on yli 60 prosenttia EU:ssa käytettävästä kalasta;

| 77. | huomauttaa, että EU:n vesiviljelyala tarjoaa jo 80 000 työpaikkaa ja sillä on mahdollisuudet parantaa merkittävästi rannikkoyhteisöjen taloutta, kun otetaan huomioon YK:n arviot, joiden mukaan viljeltyjen kalojen tuotanto ylittää tavanomaisen kalastuksen tuotannon vuonna 2019; |
| --- | --- |

77.

huomauttaa, että EU:n vesiviljelyala tarjoaa jo 80 000 työpaikkaa ja sillä on mahdollisuudet parantaa merkittävästi rannikkoyhteisöjen taloutta, kun otetaan huomioon YK:n arviot, joiden mukaan viljeltyjen kalojen tuotanto ylittää tavanomaisen kalastuksen tuotannon vuonna 2019;

| 78. | kehottaa komissiota edistämään tulevissa EU:n vesiviljelyä koskevissa strategisissa suuntaviivoissa avomerellä harjoitettavaa vesiviljelyä, joka voidaan yhdistää sinisen energian laitoksiin, jotta vähennetään liian intensiivisen vesiviljelyn rannikkoekosysteemeille ja muille toiminnoille aiheuttamia paineita; painottaa, että jäsenvaltioiden vastaavissa integroiduissa hallintasuunnitelmissa on tärkeää keventää hallinnollista taakkaa ja varmistaa sopivan tilan antaminen näiden toimien kehittämiseen; |
| --- | --- |

78.

kehottaa komissiota edistämään tulevissa EU:n vesiviljelyä koskevissa strategisissa suuntaviivoissa avomerellä harjoitettavaa vesiviljelyä, joka voidaan yhdistää sinisen energian laitoksiin, jotta vähennetään liian intensiivisen vesiviljelyn rannikkoekosysteemeille ja muille toiminnoille aiheuttamia paineita; painottaa, että jäsenvaltioiden vastaavissa integroiduissa hallintasuunnitelmissa on tärkeää keventää hallinnollista taakkaa ja varmistaa sopivan tilan antaminen näiden toimien kehittämiseen;

| 79. | korostaa, että Euroopan meri- ja kalatalousrahastolla, joka yhdistää ensimmäistä kertaa yhdennetyn meripolitiikan ja kalastuksen rahoituksen, sekä Euroopan investointipankilla (EIP) on tärkeä merkitys tuettaessa kalastuksen, vesiviljelyn ja kalanjalostuksen kestävää ja ympäristöystävällistä kehittämistä sekä näistä aloista riippuvaisten kalastusyhteisöjen tulorakenteen monipuolistamista, ja toteaa, että tämä koskee erityisesti pienimuotoista rannikkokalastusta, naisten ja nuorten ammatillista koulutusta sekä uusien yrittäjien houkuttelemista alalle; |
| --- | --- |

79.

korostaa, että Euroopan meri- ja kalatalousrahastolla, joka yhdistää ensimmäistä kertaa yhdennetyn meripolitiikan ja kalastuksen rahoituksen, sekä Euroopan investointipankilla (EIP) on tärkeä merkitys tuettaessa kalastuksen, vesiviljelyn ja kalanjalostuksen kestävää ja ympäristöystävällistä kehittämistä sekä näistä aloista riippuvaisten kalastusyhteisöjen tulorakenteen monipuolistamista, ja toteaa, että tämä koskee erityisesti pienimuotoista rannikkokalastusta, naisten ja nuorten ammatillista koulutusta sekä uusien yrittäjien houkuttelemista alalle;

| 80. | toteaa, että Euroopan merirajojen turvaaminen on haaste jäsenvaltioille; katsoo, että sinisen talouden menestykseen EU:ssa tarvitaan turvalliset merirajat meriympäristön suojelun, kalastuksen valvonnan, laittoman kalastuksen torjunnan ja lainvalvonnan varmistamiseksi; korostaa, että on tärkeää perustaa EU:n rannikkovartiosto toiminnan ja merivalvonnan koordinoimiseksi; painottaa lisäksi kalastusalaa koskevien alueellisten yhteistyöaloitteiden vauhdittamisen merkitystä; |
| --- | --- |

80.

toteaa, että Euroopan merirajojen turvaaminen on haaste jäsenvaltioille; katsoo, että sinisen talouden menestykseen EU:ssa tarvitaan turvalliset merirajat meriympäristön suojelun, kalastuksen valvonnan, laittoman kalastuksen torjunnan ja lainvalvonnan varmistamiseksi; korostaa, että on tärkeää perustaa EU:n rannikkovartiosto toiminnan ja merivalvonnan koordinoimiseksi; painottaa lisäksi kalastusalaa koskevien alueellisten yhteistyöaloitteiden vauhdittamisen merkitystä;

Merenpohjan mineraalien louhinta

| 81. | toteaa, että edellytykset merenpohjan mineraalien louhinnalle ovat suotuisat; korostaa kuitenkin, että merenpohjan ympäristö on yhteydessä muuhun maapalloon aineita, energiaa ja biologista monimuotoisuutta koskevan vaihdon kautta ja että tämän häiriintyminen voi aiheuttaa arvaamattomia muutoksia kalakannoissa sekä biologisen monimuotoisuuden vähenemistä; |
| --- | --- |

81.

toteaa, että edellytykset merenpohjan mineraalien louhinnalle ovat suotuisat; korostaa kuitenkin, että merenpohjan ympäristö on yhteydessä muuhun maapalloon aineita, energiaa ja biologista monimuotoisuutta koskevan vaihdon kautta ja että tämän häiriintyminen voi aiheuttaa arvaamattomia muutoksia kalakannoissa sekä biologisen monimuotoisuuden vähenemistä;

| 82. | kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota merenpohjan louhinnan ympäristövaikutuksiin erityisesti erittäin herkissä meriympäristöissä, tukemaan asianomaisia tutkimushankkeita, noudattamaan ennalta varautumisen periaatetta ja tekemään yhteistyötä alalla toimivien kolmansien maiden viranomaisten kanssa pyrittäessä saamaan tieteellisen tietämyksen puutteet nopeammin korjattua; |
| --- | --- |

82.

kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota merenpohjan louhinnan ympäristövaikutuksiin erityisesti erittäin herkissä meriympäristöissä, tukemaan asianomaisia tutkimushankkeita, noudattamaan ennalta varautumisen periaatetta ja tekemään yhteistyötä alalla toimivien kolmansien maiden viranomaisten kanssa pyrittäessä saamaan tieteellisen tietämyksen puutteet nopeammin korjattua;

| 83. | toteaa, että tehokkaampi luonnonvarojen hyödyntäminen yhdessä paranneltujen kierrätysmenetelmien kanssa tarjoaa huomattavasti kustannustehokkaamman ja kestävämmän vaihtoehdon mineraalitarpeemme täyttämiseksi kuin intensiivinen merenalaisten resurssien hyödyntäminen; pitää valitettavana, että puutteet raaka-aineiden ja harvinaisten maametallien kierrätyksessä lisäävät osaltaan jätteitä, ja vaatii sen vuoksi toimenpiteitä, joilla tehostetaan kierrätysteollisuutta vaihtoehdon tarjoamiseksi merellä tapahtuvalle kaivostoiminnalle; panee merkille tämän vaihtoehtoisen lähestymistavan tarjoamat pitkän aikavälin työllistymismahdollisuudet; |
| --- | --- |

83.

toteaa, että tehokkaampi luonnonvarojen hyödyntäminen yhdessä paranneltujen kierrätysmenetelmien kanssa tarjoaa huomattavasti kustannustehokkaamman ja kestävämmän vaihtoehdon mineraalitarpeemme täyttämiseksi kuin intensiivinen merenalaisten resurssien hyödyntäminen; pitää valitettavana, että puutteet raaka-aineiden ja harvinaisten maametallien kierrätyksessä lisäävät osaltaan jätteitä, ja vaatii sen vuoksi toimenpiteitä, joilla tehostetaan kierrätysteollisuutta vaihtoehdon tarjoamiseksi merellä tapahtuvalle kaivostoiminnalle; panee merkille tämän vaihtoehtoisen lähestymistavan tarjoamat pitkän aikavälin työllistymismahdollisuudet;

Sininen bioteknologia

| 84. | toteaa, että sininen bioteknologia voi luoda korkeaa ammattitaitoa vaativia työpaikkoja ja sillä on paljon tarjottavaa sellaisilla keskeisillä aloilla kuten terveys, ravitsemus ja innovointi; pitää myönteisenä komission aikomusta tukea tutkimusta ja innovointia, joita tarvitaan tämän toiminnan edistämiseksi yrittäjyyden alalla; |
| --- | --- |

84.

toteaa, että sininen bioteknologia voi luoda korkeaa ammattitaitoa vaativia työpaikkoja ja sillä on paljon tarjottavaa sellaisilla keskeisillä aloilla kuten terveys, ravitsemus ja innovointi; pitää myönteisenä komission aikomusta tukea tutkimusta ja innovointia, joita tarvitaan tämän toiminnan edistämiseksi yrittäjyyden alalla;

| 85. | korostaa meren biologisen monimuotoisuuden tarjoamia mahdollisuuksia sinisen bioteknologian alalle, etenkin vielä hyvin pitkälti tutkimattoman syvänmeren alueella, mutta painottaa, että tätä erittäin herkkää ekosysteemiä on tutkittava varovaisesti; |
| --- | --- |

85.

korostaa meren biologisen monimuotoisuuden tarjoamia mahdollisuuksia sinisen bioteknologian alalle, etenkin vielä hyvin pitkälti tutkimattoman syvänmeren alueella, mutta painottaa, että tätä erittäin herkkää ekosysteemiä on tutkittava varovaisesti;

| 86. | kehottaa komissiota määrittelemään selkeästi siniseen bioteknologiaan (esimerkiksi bionanoteknologiaan, biomateriaaleihin ja muuntogeenisten kalojen, simpukoiden ja mikro-organismien käyttöönottoon) liittyvät kysymykset ja haasteet ja käyttämään ennalta varautumisen periaatteeseen perustuvaa tieteellisesti järkevää lähestymistapaa niihin liittyvien ympäristö- ja terveysriskien määrittämiseen, arvioimiseen ja hallintaan; |
| --- | --- |

86.

kehottaa komissiota määrittelemään selkeästi siniseen bioteknologiaan (esimerkiksi bionanoteknologiaan, biomateriaaleihin ja muuntogeenisten kalojen, simpukoiden ja mikro-organismien käyttöönottoon) liittyvät kysymykset ja haasteet ja käyttämään ennalta varautumisen periaatteeseen perustuvaa tieteellisesti järkevää lähestymistapaa niihin liittyvien ympäristö- ja terveysriskien määrittämiseen, arvioimiseen ja hallintaan;

| 87. | kehottaa komissiota edistämään yksityisen sektorin ja tutkimuslaitosten välisiä kumppanuuksia sekä rajat ylittäviä kumppanuuksia kuten Euroopan meribiologian keskusta, kun otetaan huomioon, että meribioteknologia ja merten biologisen monimuotoisuuden saaminen käyttöön edellyttävät tieteellistä asiantuntemusta ja kehittyneitä ja kalliita laitteita; |
| --- | --- |

87.

kehottaa komissiota edistämään yksityisen sektorin ja tutkimuslaitosten välisiä kumppanuuksia sekä rajat ylittäviä kumppanuuksia kuten Euroopan meribiologian keskusta, kun otetaan huomioon, että meribioteknologia ja merten biologisen monimuotoisuuden saaminen käyttöön edellyttävät tieteellistä asiantuntemusta ja kehittyneitä ja kalliita laitteita;

o

o o

| 88. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

88.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 56 E, 26.2.2013, s. 41.

(2)  EUVL C 70 E, 8.3.2012, s. 70.

(3)  EUVL C 81 E, 15.3.2011, s. 10.

(4)  EUVL C 45 E, 23.2.2010, s. 1.

(5)  EUVL C 279 E, 19.11.2009, s. 30.

(6)  EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 531.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/34

---

P7_TA(2013)0301

Osuuskuntien panos kriisin voittamisessa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 osuuskuntien panoksesta kriisin voittamisessa (2012/2321(INI))

(2016/C 075/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman osuus- ja yhteisötaloudesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman osuus- ja yhteisötaloudesta (1),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman eurooppaosuuskunnan sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman eurooppaosuuskunnan sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta (2),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2013 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan sekä rakennemuutoksen ennakoimisesta ja hallinnoinnista (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2013 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan sekä rakennemuutoksen ennakoimisesta ja hallinnoinnista (3),

| — | ottaa huomioon eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä 22. heinäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1435/2003 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä 22. heinäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1435/2003 (4),

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 1994 annetun komission suosituksen 94/1069/EY pienten ja keskisuurten yritysten luovutuksesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 1994 annetun komission suosituksen 94/1069/EY pienten ja keskisuurten yritysten luovutuksesta (5),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon pienten ja keskisuurten yritysten luovutuksesta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon pienten ja keskisuurten yritysten luovutuksesta (6),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon osuuskuntien edistämisestä Euroopassa (COM(2004)0018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon osuuskuntien edistämisestä Euroopassa (COM(2004)0018),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon sosiaalisen yrittäjyyden aloitteesta (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon sosiaalisen yrittäjyyden aloitteesta (COM(2011)0682),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Osuuskunnat ja rakennemuutos” (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Osuuskunnat ja rakennemuutos” (7),

| — | ottaa huomioon kaikkien 27 nykyisen jäsenvaltion hallitusten hyväksymän ILO:n suosituksen nro 193 osuustoiminnan edistämisestä, YK:n yleiskokouksen vuonna 2001 antaman päätöslauselman ”Cooperatives in Human Development” sekä sen, että YK julisti vuoden 2012 osuustoiminnan teemavuodeksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkien 27 nykyisen jäsenvaltion hallitusten hyväksymän ILO:n suosituksen nro 193 osuustoiminnan edistämisestä, YK:n yleiskokouksen vuonna 2001 antaman päätöslauselman ”Cooperatives in Human Development” sekä sen, että YK julisti vuoden 2012 osuustoiminnan teemavuodeksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A7-0222/2013); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A7-0222/2013);

Johdanto

| 1. | toteaa, että osuuskunnilla ja muilla yhteisötalouden yrityksillä on tärkeä tehtävä Euroopan talouselämässä erityisesti kriisiaikana, koska ne yhdistävät tuottavuuden solidaarisuuteen, luovat korkeatasoisia työpaikkoja, vahvistavat sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja tuottavat sosiaalista pääomaa; toteaa lisäksi, että yhteisötalouden yritysten olisi hyödyttävä selkeämmästä ja johdonmukaisemmasta lainsäädännöstä, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon yhteisötalouden instituutioiden moninainen kirjo ja niiden erityispiirteet; |
| --- | --- |

1.

toteaa, että osuuskunnilla ja muilla yhteisötalouden yrityksillä on tärkeä tehtävä Euroopan talouselämässä erityisesti kriisiaikana, koska ne yhdistävät tuottavuuden solidaarisuuteen, luovat korkeatasoisia työpaikkoja, vahvistavat sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja tuottavat sosiaalista pääomaa; toteaa lisäksi, että yhteisötalouden yritysten olisi hyödyttävä selkeämmästä ja johdonmukaisemmasta lainsäädännöstä, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon yhteisötalouden instituutioiden moninainen kirjo ja niiden erityispiirteet;

| 2. | toteaa, että osuuskunnista on tulossa yhä merkittävämpiä EU:ssa ja että EU:n alueella on noin 160 000 osuustoiminnallista yritystä, jotka ovat 123 miljoonan jäsenen omistamia ja tarjoavat työtä 5,4 miljoonalle ihmiselle; toteaa, että tähän lukuun sisältyy noin 50 000 teollisuuden ja palvelujen alalla toimivaa osuustoiminnallista yritystä, jotka työllistävät 1,4 miljoonaa ihmistä, ja että osuustoiminnallisten yritysten keskimääräinen osuus kunkin jäsenvaltion BKT:stä on noin 5 prosenttia; toteaa, että teollisuuden ja palvelujen alalle on viime vuosina perustettu useita satoja osuustoiminnallisia yrityksiä; toteaa, että tämä on ollut seurausta kriisiin ajautuneiden tai sellaisten yritysten, joiden toiminnalle ei ole ollut jatkajaa, uudelleenorganisoinnista ja että siten on pidetty yllä ja kehitetty paikallista elinkeinotoimintaa ja säilytetty työpaikkoja; toteaa, että teollisuuden ja palvelualan osuustoiminnallisilla ryhmillä on ollut ratkaiseva merkitys alueelliselle kehitykselle joillakin EU:n teollistuneimmilla alueilla; toteaa, että työvoiman työmarkkinoille integrointiin erikoistuneet ”sosiaaliset” osuuskunnat tarjoavat teollisuudessa ja palvelualalla työpaikan yli 30 000 vammaiselle ja vähäosaiselle; toteaa, että osuuskuntatoiminnasta on tullut malli itsenäisille yrittäjille ja vapaiden ammattien harjoittajille ja että tämä malli on yleistynyt merkittävästi uusilla aloilla, kuten sosiaali- ja terveyspalvelujen, digitaalipalvelujen, yritysten tukipalvelujen sekä yleishyödyllisten palvelujen alalla, jotka aikaisemmin tuotti julkinen sektori (esimerkiksi ympäristöpalvelut ja maisemanhoito, koulutus ja kulttuuri sekä energiantuotanto uusiutuvista energialähteistä); toteaa, että osuuskunnilla on siksi hyvin tärkeä merkitys EU:ssa taloudellisesti, yhteiskunnallisesti ja kestävän kehityksen ja työllisyyden kannalta ja että ne lisäksi vauhdittavat sosiaalisia innovaatioita, jotka ovat merkittävä aihe sekä Eurooppa 2020 -strategiassa että Horisontti 2020 -ohjelmassa; toteaa lisäksi, että osuuskunnat auttavat saavuttamaan alue- ja paikallisyhteisöjen kestävää taloudellista ja sosiaalista kehitystä koskevan tavoitteen; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että osuuskunnista on tulossa yhä merkittävämpiä EU:ssa ja että EU:n alueella on noin 160 000 osuustoiminnallista yritystä, jotka ovat 123 miljoonan jäsenen omistamia ja tarjoavat työtä 5,4 miljoonalle ihmiselle; toteaa, että tähän lukuun sisältyy noin 50 000 teollisuuden ja palvelujen alalla toimivaa osuustoiminnallista yritystä, jotka työllistävät 1,4 miljoonaa ihmistä, ja että osuustoiminnallisten yritysten keskimääräinen osuus kunkin jäsenvaltion BKT:stä on noin 5 prosenttia; toteaa, että teollisuuden ja palvelujen alalle on viime vuosina perustettu useita satoja osuustoiminnallisia yrityksiä; toteaa, että tämä on ollut seurausta kriisiin ajautuneiden tai sellaisten yritysten, joiden toiminnalle ei ole ollut jatkajaa, uudelleenorganisoinnista ja että siten on pidetty yllä ja kehitetty paikallista elinkeinotoimintaa ja säilytetty työpaikkoja; toteaa, että teollisuuden ja palvelualan osuustoiminnallisilla ryhmillä on ollut ratkaiseva merkitys alueelliselle kehitykselle joillakin EU:n teollistuneimmilla alueilla; toteaa, että työvoiman työmarkkinoille integrointiin erikoistuneet ”sosiaaliset” osuuskunnat tarjoavat teollisuudessa ja palvelualalla työpaikan yli 30 000 vammaiselle ja vähäosaiselle; toteaa, että osuuskuntatoiminnasta on tullut malli itsenäisille yrittäjille ja vapaiden ammattien harjoittajille ja että tämä malli on yleistynyt merkittävästi uusilla aloilla, kuten sosiaali- ja terveyspalvelujen, digitaalipalvelujen, yritysten tukipalvelujen sekä yleishyödyllisten palvelujen alalla, jotka aikaisemmin tuotti julkinen sektori (esimerkiksi ympäristöpalvelut ja maisemanhoito, koulutus ja kulttuuri sekä energiantuotanto uusiutuvista energialähteistä); toteaa, että osuuskunnilla on siksi hyvin tärkeä merkitys EU:ssa taloudellisesti, yhteiskunnallisesti ja kestävän kehityksen ja työllisyyden kannalta ja että ne lisäksi vauhdittavat sosiaalisia innovaatioita, jotka ovat merkittävä aihe sekä Eurooppa 2020 -strategiassa että Horisontti 2020 -ohjelmassa; toteaa lisäksi, että osuuskunnat auttavat saavuttamaan alue- ja paikallisyhteisöjen kestävää taloudellista ja sosiaalista kehitystä koskevan tavoitteen;

| 3. | toteaa, että osuuskuntatoiminta edistää todellista taloudellista monimuotoisuutta ja että se on olennainen osa niin kutsuttua sosiaalista markkinataloutta ja täysin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen arvojen ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukainen; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että osuuskuntatoiminta edistää todellista taloudellista monimuotoisuutta ja että se on olennainen osa niin kutsuttua sosiaalista markkinataloutta ja täysin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen arvojen ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukainen;

| 4. | toteaa, että monet osuuskunnat ovat kriisiaikoina osoittautuneet jopa kestävämmiksi kuin monet perinteiset yritykset niin työllisyysasteen kuin yritysten lakkauttamisen kannalta; toteaa, että osuuskuntia on kriisistä huolimatta perustettu uusille ja innovatiivisille aloille ja että tästä kestävyydestä on olemassa merkittäviä todisteita, erityisesti kun on kyse osuustoiminnallisista pankeista sekä teollisuuden ja palvelualan osuuskunnista (työntekijöiden osuuskunnat, sosiaaliset osuuskunnat ja pk-yritysten muodostamat osuuskunnat); toteaa, että osuuskuntien kehittämisellä mallina on muita malleja paremmin kyetty vastaamaan uusiin tarpeisiin ja edistämään työpaikkojen luomista, sillä niillä on erinomainen kyky sopeutua muutoksiin ja ylläpitää taloudellista toimintaa sen ollessa uhattuna ja jatkaa tavoitteisiinsa pyrkimistä; korostaa lisäksi pk-yritysten perustamien osuuskuntien strategista merkitystä, sillä ne voivat edistää yhteisten ongelmien kollektiivista ratkaisua ja mahdollistaa mittakaavaetujen kehittämisen; panee lisäksi merkille ”alueellisten osuuskuntien” kasvavan merkityksen, sillä ne edistävät etenkin syrjäisten ja heikommassa asemassa olevien alueiden asukkaiden suoraa osallistumista muun muassa sosiaali-, terveys- ja koulutuspalveluihin, kaupallisiin palveluihin ja viestintään liittyviin tarpeisiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että monet osuuskunnat ovat kriisiaikoina osoittautuneet jopa kestävämmiksi kuin monet perinteiset yritykset niin työllisyysasteen kuin yritysten lakkauttamisen kannalta; toteaa, että osuuskuntia on kriisistä huolimatta perustettu uusille ja innovatiivisille aloille ja että tästä kestävyydestä on olemassa merkittäviä todisteita, erityisesti kun on kyse osuustoiminnallisista pankeista sekä teollisuuden ja palvelualan osuuskunnista (työntekijöiden osuuskunnat, sosiaaliset osuuskunnat ja pk-yritysten muodostamat osuuskunnat); toteaa, että osuuskuntien kehittämisellä mallina on muita malleja paremmin kyetty vastaamaan uusiin tarpeisiin ja edistämään työpaikkojen luomista, sillä niillä on erinomainen kyky sopeutua muutoksiin ja ylläpitää taloudellista toimintaa sen ollessa uhattuna ja jatkaa tavoitteisiinsa pyrkimistä; korostaa lisäksi pk-yritysten perustamien osuuskuntien strategista merkitystä, sillä ne voivat edistää yhteisten ongelmien kollektiivista ratkaisua ja mahdollistaa mittakaavaetujen kehittämisen; panee lisäksi merkille ”alueellisten osuuskuntien” kasvavan merkityksen, sillä ne edistävät etenkin syrjäisten ja heikommassa asemassa olevien alueiden asukkaiden suoraa osallistumista muun muassa sosiaali-, terveys- ja koulutuspalveluihin, kaupallisiin palveluihin ja viestintään liittyviin tarpeisiin vastaamiseksi;

| 5. | katsoo, että osuuskunnat voivat edistää tehokkaasti mikroyrittäjyyttä taantuman aikoina, sillä osuuskuntien avulla pienyrittäjät, usein kansalaisten muodostamat ryhmät, voivat ryhtyä yrittäjiksi; kannattaa tässä yhteydessä sosiaali- ja hyvinvointialan osuuskuntien kehittämistä, sillä niiden avulla voidaan varmistaa heikommassa asemassa olevien ryhmien nykyistä laajempi yhteiskunnallinen osallistuminen; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että osuuskunnat voivat edistää tehokkaasti mikroyrittäjyyttä taantuman aikoina, sillä osuuskuntien avulla pienyrittäjät, usein kansalaisten muodostamat ryhmät, voivat ryhtyä yrittäjiksi; kannattaa tässä yhteydessä sosiaali- ja hyvinvointialan osuuskuntien kehittämistä, sillä niiden avulla voidaan varmistaa heikommassa asemassa olevien ryhmien nykyistä laajempi yhteiskunnallinen osallistuminen;

| 6. | katsoo, että osuuskuntatoiminta edistää hajautetun luonteensa ansiosta merkittävästi uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin (2009/28/EY) vuodeksi 2020 asetettujen painopisteiden toteuttamista ja siirtymistä fossiilisesta energiasta uusiutuvaan energiaan; toteaa, että kansalaiset ovat perustaneet yli tuhat uusiutuvan energian osuuskuntaa; toteaa, että uusiutuvaa energiaa tuottavien osuuskuntien ansiosta kansalaiset voivat liittyä jäseniksi paikallisiin uusiutuvia energialähteitä koskeviin hankkeisiin ja että tällaiset osuuskunnat kannustavat investoimaan uusiutuvaa energiaa koskeviin hakkeisiin, mikä puolestaan vahvistaa uusituvan energian tuotantoon tarvittavien uusien laitosten yhteiskunnallista hyväksyntää; katsoo, että kansalaisten osallistuminen energiantuotantoon voi lisätä heidän tietoisuuttaan sekä siitä, että energiankulutuksen on oltava kestävää ja tehokasta, että heidän mahdollisuudestaan vaikuttaa energian hintoihin; pyytää komissiota kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että energiaosuuskunnilla voisi olla tärkeä rooli uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämisessä ja energiatehokkuuden parantamisessa; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että osuuskuntatoiminta edistää hajautetun luonteensa ansiosta merkittävästi uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin (2009/28/EY) vuodeksi 2020 asetettujen painopisteiden toteuttamista ja siirtymistä fossiilisesta energiasta uusiutuvaan energiaan; toteaa, että kansalaiset ovat perustaneet yli tuhat uusiutuvan energian osuuskuntaa; toteaa, että uusiutuvaa energiaa tuottavien osuuskuntien ansiosta kansalaiset voivat liittyä jäseniksi paikallisiin uusiutuvia energialähteitä koskeviin hankkeisiin ja että tällaiset osuuskunnat kannustavat investoimaan uusiutuvaa energiaa koskeviin hakkeisiin, mikä puolestaan vahvistaa uusituvan energian tuotantoon tarvittavien uusien laitosten yhteiskunnallista hyväksyntää; katsoo, että kansalaisten osallistuminen energiantuotantoon voi lisätä heidän tietoisuuttaan sekä siitä, että energiankulutuksen on oltava kestävää ja tehokasta, että heidän mahdollisuudestaan vaikuttaa energian hintoihin; pyytää komissiota kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että energiaosuuskunnilla voisi olla tärkeä rooli uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämisessä ja energiatehokkuuden parantamisessa;

| 7. | katsoo, että tämä suurempi kestävyys johtuu suurelta osin osuuskunnallisesta hallinnointimallista, joka perustuu yhteisomistajuuteen ja jäsensidosryhmien demokraattiseen taloudelliseen osallistumiseen ja niiden harjoittamaan demokraattiseen valvontaan sekä organisointiin, hallinnointiin ja yhteisöön sitoutumiseen; korostaa, ett osuuskuntien kestävyys johtuu myös niille tyypillisestä pääomanmuodostusmenetelmästä, joka on riippumattomampi rahoitusmarkkinoista ja johon liittyy sekä ylijäämien kohdentaminen vararahastoihin mahdollisuuksien mukaan osittain jakamattomina (erityisesti varoina, joilla vahvistetaan osuuskuntaliikettä yleensä, sen jälkeen kun mahdollisesti maksamattomat velat on maksettu selvitystilatapauksissa) että osuuskunnan tavoitteiden toteuttamiseen siten, että pyritään saavuttamaan tasapuolisesti sosiaalisia ja taloudellisia tavoitteita ja parantamaan osuuskuntien toimintaa; katsoo, että tämän mallin avulla voidaan varmistaa, että osuuskunnat suunnittelevat toimintansa pitkäjänteisesti sukupolvelta toiselle ja ankkuroituvat paikalliseen talouselämään, mikä vaikuttaa paikalliseen kestävään kehitykseen; toteaa, että samalla varmistetaan, että ne eivät siirrä toimintaansa muualle siinäkään tapauksessa, että niistä tulee kansainvälisiä osuuskuntia; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että tämä suurempi kestävyys johtuu suurelta osin osuuskunnallisesta hallinnointimallista, joka perustuu yhteisomistajuuteen ja jäsensidosryhmien demokraattiseen taloudelliseen osallistumiseen ja niiden harjoittamaan demokraattiseen valvontaan sekä organisointiin, hallinnointiin ja yhteisöön sitoutumiseen; korostaa, ett osuuskuntien kestävyys johtuu myös niille tyypillisestä pääomanmuodostusmenetelmästä, joka on riippumattomampi rahoitusmarkkinoista ja johon liittyy sekä ylijäämien kohdentaminen vararahastoihin mahdollisuuksien mukaan osittain jakamattomina (erityisesti varoina, joilla vahvistetaan osuuskuntaliikettä yleensä, sen jälkeen kun mahdollisesti maksamattomat velat on maksettu selvitystilatapauksissa) että osuuskunnan tavoitteiden toteuttamiseen siten, että pyritään saavuttamaan tasapuolisesti sosiaalisia ja taloudellisia tavoitteita ja parantamaan osuuskuntien toimintaa; katsoo, että tämän mallin avulla voidaan varmistaa, että osuuskunnat suunnittelevat toimintansa pitkäjänteisesti sukupolvelta toiselle ja ankkuroituvat paikalliseen talouselämään, mikä vaikuttaa paikalliseen kestävään kehitykseen; toteaa, että samalla varmistetaan, että ne eivät siirrä toimintaansa muualle siinäkään tapauksessa, että niistä tulee kansainvälisiä osuuskuntia;

| 8. | toteaa, että osuuskunnat pystyvät täyttämään nykyisiä ja uusia tarpeita tehokkaasti ja tuloksellisesti muun muassa kulttuurialalla ja luovalla alalla sekä torjumaan uusien elintapojen ja kulutustottumusten haitallisia vaikutuksia ympäristöön; korostaa, että osuuskunnat ovat myös edistäneet lainmukaisuuden turvaamisen kaltaisia arvoja, mistä yksi esimerkki on Italia, jossa osuuskuntien tehtäväksi on annettu mafialta takavarikoidun omaisuuden hallinta; |
| --- | --- |

8.

toteaa, että osuuskunnat pystyvät täyttämään nykyisiä ja uusia tarpeita tehokkaasti ja tuloksellisesti muun muassa kulttuurialalla ja luovalla alalla sekä torjumaan uusien elintapojen ja kulutustottumusten haitallisia vaikutuksia ympäristöön; korostaa, että osuuskunnat ovat myös edistäneet lainmukaisuuden turvaamisen kaltaisia arvoja, mistä yksi esimerkki on Italia, jossa osuuskuntien tehtäväksi on annettu mafialta takavarikoidun omaisuuden hallinta;

| 9. | katsoo, että osuuskunnat olisi sisällytettävä täysimääräisesti EU:n teollisuuspolitiikan tavoitteisiin ja EU:n sen yhteydessä toteuttamiin toimiin, ottaen myös huomioon, että osuuskuntien anti teollisuuden rakennemuutokselle on merkittävä ja että se on tärkeä osa EU:n uutta teollisuuspolitiikkaa; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että osuuskunnat olisi sisällytettävä täysimääräisesti EU:n teollisuuspolitiikan tavoitteisiin ja EU:n sen yhteydessä toteuttamiin toimiin, ottaen myös huomioon, että osuuskuntien anti teollisuuden rakennemuutokselle on merkittävä ja että se on tärkeä osa EU:n uutta teollisuuspolitiikkaa;

| 10. | toteaa myös, että osuuskunnat voivat yhteistyötä tekemällä hyötyä mittakaavaeduista ja jakaa kokemuksia ja hyviä käytäntöjä sekä tarvittaessa yhdistää tai siirtää inhimillisiä ja taloudellisia voimavaroja; katsoo, että tämä osuuskuntien luontainen joustavuus mahdollistaa niiden säilymisen vaikeimpinakin aikoina; |
| --- | --- |

10.

toteaa myös, että osuuskunnat voivat yhteistyötä tekemällä hyötyä mittakaavaeduista ja jakaa kokemuksia ja hyviä käytäntöjä sekä tarvittaessa yhdistää tai siirtää inhimillisiä ja taloudellisia voimavaroja; katsoo, että tämä osuuskuntien luontainen joustavuus mahdollistaa niiden säilymisen vaikeimpinakin aikoina;

| 11. | panee merkille, että eri jäsenvaltioissa on monia hyviä käytäntöjä, jotka osoittavat, että osuustoiminnalliset yritykset ovat saavuttaneet erinomaisia tuloksia, kun on kyse kasvusta, työllisyydestä, toiminnan jatkumisesta ja uusien yritysten perustamisesta; toteaa, että tällaisia käytäntöjä ovat esimerkiksi Espanjan yhden maksun (pago unico) järjestelmä, Italian Legge Marcora -laki, jonka nojalla työttömyysetuuksilla voidaan rahoittaa uusia osuuskuntia, sekä Ranskassa, Ruotsissa ja Belgiassa perustetut työllisyys- ja yritysosuuskunnat; viittaa lisäksi yksittäisten osuuskuntien ryhmiin, jotka voivat vapaaehtoisesti yhdistyä suuriksi yritysryhmittymiksi muun muassa teollisuuden, maatalouden, jakelun, rahoituksen, tutkimuksen ja kehityksen sekä korkeakoulutuksen alalla; panee merkille, että osuuskunnat voivat esimerkiksi British trust -yrityksen mallin mukaisesti olla myös hyödyllinen malli ammattilaisurheilijoiden (tai puoliammattilaisten) järjestöjen hyvälle hallinnolle ja että samalla helpotetaan tärkeimpien sidosryhmien – kannattajien ja tukijoiden – aktiivista osallistumista seuran tai ammattilaisseuran hallintoon; kehottaa komissiota tutkimaan perusteellisesti mainitut hyvät käytännöt ja harkitsemaan niiden sisällyttämistä Euroopan unionin yritystoimintaa suosiviin politiikkoihin; |
| --- | --- |

11.

panee merkille, että eri jäsenvaltioissa on monia hyviä käytäntöjä, jotka osoittavat, että osuustoiminnalliset yritykset ovat saavuttaneet erinomaisia tuloksia, kun on kyse kasvusta, työllisyydestä, toiminnan jatkumisesta ja uusien yritysten perustamisesta; toteaa, että tällaisia käytäntöjä ovat esimerkiksi Espanjan yhden maksun (pago unico) järjestelmä, Italian Legge Marcora -laki, jonka nojalla työttömyysetuuksilla voidaan rahoittaa uusia osuuskuntia, sekä Ranskassa, Ruotsissa ja Belgiassa perustetut työllisyys- ja yritysosuuskunnat; viittaa lisäksi yksittäisten osuuskuntien ryhmiin, jotka voivat vapaaehtoisesti yhdistyä suuriksi yritysryhmittymiksi muun muassa teollisuuden, maatalouden, jakelun, rahoituksen, tutkimuksen ja kehityksen sekä korkeakoulutuksen alalla; panee merkille, että osuuskunnat voivat esimerkiksi British trust -yrityksen mallin mukaisesti olla myös hyödyllinen malli ammattilaisurheilijoiden (tai puoliammattilaisten) järjestöjen hyvälle hallinnolle ja että samalla helpotetaan tärkeimpien sidosryhmien – kannattajien ja tukijoiden – aktiivista osallistumista seuran tai ammattilaisseuran hallintoon; kehottaa komissiota tutkimaan perusteellisesti mainitut hyvät käytännöt ja harkitsemaan niiden sisällyttämistä Euroopan unionin yritystoimintaa suosiviin politiikkoihin;

| 12. | katsoo, että osuuskuntien panos EU:n talouteen ja työllisyyden vakauteen on merkittävä etenkin kriisiaikoina; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että osuuskuntien panos EU:n talouteen ja työllisyyden vakauteen on merkittävä etenkin kriisiaikoina;

| 13. | korostaa, että on muun muassa laadittava työllisyys- ja yritysosuuskunnan malli, jonka avulla yritysten on mahdollista kehittää toimintaansa vähitellen vastaamaan osallistuvien yrittäjien tarpeisiin ja kehittyä liiketoimintansa kehityksen tahdissa; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että on muun muassa laadittava työllisyys- ja yritysosuuskunnan malli, jonka avulla yritysten on mahdollista kehittää toimintaansa vähitellen vastaamaan osallistuvien yrittäjien tarpeisiin ja kehittyä liiketoimintansa kehityksen tahdissa;

| 14. | toteaa kuitenkin, etteivät osuuskunnatkaan ole turvassa häiriöiltä; |
| --- | --- |

14.

toteaa kuitenkin, etteivät osuuskunnatkaan ole turvassa häiriöiltä;

| 15. | toteaa, että tilanne on hyvin erilainen eri jäsenvaltioissa ja kuvastaa niissä sovellettujen lakien ja käytettyjen käsitteiden välisiä eroja; kehottaa komissiota siksi tarkastamaan nykyiset lainsäädännöt yhteisen nimittäjän löytämiseksi ja lainsäädännön keskeisten osien yhdenmukaistamiseksi toissijaisuusperiaatetta noudattaen, jotta voidaan poistaa osuuskuntien kehityksen esteet; |
| --- | --- |

15.

toteaa, että tilanne on hyvin erilainen eri jäsenvaltioissa ja kuvastaa niissä sovellettujen lakien ja käytettyjen käsitteiden välisiä eroja; kehottaa komissiota siksi tarkastamaan nykyiset lainsäädännöt yhteisen nimittäjän löytämiseksi ja lainsäädännön keskeisten osien yhdenmukaistamiseksi toissijaisuusperiaatetta noudattaen, jotta voidaan poistaa osuuskuntien kehityksen esteet;

| 16. | korostaa, että työntekijät ottavat merkittävän taloudellisen riskin osuuskuntaa perustettaessa tai kun yritys luovutetaan työntekijöille; panee merkille, että hyvä hallintotapa on etenkin työntekijöiden osuuskunnassa erityisen riippuvaista työntekijöiden liikkeenhoidon tukemisesta ja valvonnasta; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että työntekijät ottavat merkittävän taloudellisen riskin osuuskuntaa perustettaessa tai kun yritys luovutetaan työntekijöille; panee merkille, että hyvä hallintotapa on etenkin työntekijöiden osuuskunnassa erityisen riippuvaista työntekijöiden liikkeenhoidon tukemisesta ja valvonnasta;

Sääntelykehys

| 17. | katsoo, että tätä sisäänrakennettua kykyä kestävyyteen olisi vahvistettava kiinnittämällä asianmukaista huomiota osuuskuntiin kaikissa asiaa koskevissa EU:n politiikoissa, joilla pyritään älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun, myös erilaisen taloudellisen kehityksen mallin avulla, joka on Euroopan sosiaalisen mallin mukainen, sekä selkeyttämällä osuuskuntia koskevaa voimassa olevaa EU:n lainsäädäntöä; katsoo erityisesti, että Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelmassa olisi viitattava osuuskuntien tärkeään merkitykseen; katsoo, että olisi toteuttava tarvittavia toimia osuuskuntien ja muiden yritysten yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamiseksi, säilyttäen samalla osuuskuntien tavoitteet ja työskentelymenetelmät sekä niiden sosiaalinen luonne; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että tätä sisäänrakennettua kykyä kestävyyteen olisi vahvistettava kiinnittämällä asianmukaista huomiota osuuskuntiin kaikissa asiaa koskevissa EU:n politiikoissa, joilla pyritään älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun, myös erilaisen taloudellisen kehityksen mallin avulla, joka on Euroopan sosiaalisen mallin mukainen, sekä selkeyttämällä osuuskuntia koskevaa voimassa olevaa EU:n lainsäädäntöä; katsoo erityisesti, että Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelmassa olisi viitattava osuuskuntien tärkeään merkitykseen; katsoo, että olisi toteuttava tarvittavia toimia osuuskuntien ja muiden yritysten yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamiseksi, säilyttäen samalla osuuskuntien tavoitteet ja työskentelymenetelmät sekä niiden sosiaalinen luonne;

| 18. | muistuttaa, että Euroopan unionin on tunnustettava eri yritysmuodot ja otettava ne yhtäläisesti huomioon lainsäädännössä yrittämisen vapauden periaatteen kunnioittamiseksi yrityksen asemasta riippumatta; pitää valitettavana, että komissio ei Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelmassaan korostaa yhteisötalouden yritysten merkitystä vaan ainoastaan muistuttaa niiden panoksesta työpaikkojen luomiseen ja sosiaaliseen innovointiin ja toteaa, että niillä on suurempia rahoitusvaikeuksia kuin pk-yrityksillä; |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että Euroopan unionin on tunnustettava eri yritysmuodot ja otettava ne yhtäläisesti huomioon lainsäädännössä yrittämisen vapauden periaatteen kunnioittamiseksi yrityksen asemasta riippumatta; pitää valitettavana, että komissio ei Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelmassaan korostaa yhteisötalouden yritysten merkitystä vaan ainoastaan muistuttaa niiden panoksesta työpaikkojen luomiseen ja sosiaaliseen innovointiin ja toteaa, että niillä on suurempia rahoitusvaikeuksia kuin pk-yrityksillä;

| 19. | kehottaa siksi komissiota vahvistamaan osuuskunnista vastaavia yksikköjään luomalla yksikön, joka vastaa osuuskunnista ja muista yhteisötalouden organisaatioista (keskinäiset yhtiöt, säätiöt sekä taloudelliseen ja rahoitustoimintaan osallistuvat yhdistykset) suuremman huomion kiinnittämiseksi toimiin, joilla pyritään varmistamaan riittävät resurssit, sekä yhteisötalouden organisaatioita koskevan politiikan kehittymisen valvomiseksi ja siihen puuttumiseksi; kehottaa komissiota kiinnittämään asianmukaista huomiota kriisiin joutuneiden tai vailla jatkajaa olevien teollisuus- ja palveluyritysten uudelleenorganisointiin osuuskunniksi luomalla tämän tehtävän hoitamiseen tarkoitettuja virkoja; |
| --- | --- |

19.

kehottaa siksi komissiota vahvistamaan osuuskunnista vastaavia yksikköjään luomalla yksikön, joka vastaa osuuskunnista ja muista yhteisötalouden organisaatioista (keskinäiset yhtiöt, säätiöt sekä taloudelliseen ja rahoitustoimintaan osallistuvat yhdistykset) suuremman huomion kiinnittämiseksi toimiin, joilla pyritään varmistamaan riittävät resurssit, sekä yhteisötalouden organisaatioita koskevan politiikan kehittymisen valvomiseksi ja siihen puuttumiseksi; kehottaa komissiota kiinnittämään asianmukaista huomiota kriisiin joutuneiden tai vailla jatkajaa olevien teollisuus- ja palveluyritysten uudelleenorganisointiin osuuskunniksi luomalla tämän tehtävän hoitamiseen tarkoitettuja virkoja;

| 20. | kehottaa komissiota lisäämään työntekijöiden johtamien yritysten julkisia hankintoja koskevien sääntöjen joustavuutta esimerkiksi sisällyttämällä niihin määräaikaisen varauman; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota lisäämään työntekijöiden johtamien yritysten julkisia hankintoja koskevien sääntöjen joustavuutta esimerkiksi sisällyttämällä niihin määräaikaisen varauman;

| 21. | kehottaa lisäksi komissiota varmistamaan, että sosiaalisen yrittäjyyden aloitteen toimenpiteitä koordinoidaan ja näiden kahden aloitteen välisiä hallinnollisia esteitä vähennetään; |
| --- | --- |

21.

kehottaa lisäksi komissiota varmistamaan, että sosiaalisen yrittäjyyden aloitteen toimenpiteitä koordinoidaan ja näiden kahden aloitteen välisiä hallinnollisia esteitä vähennetään;

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita ILO:n suositusta nro 193/2002 noudattaen tarkistamaan osuuskuntiin yleensä ja etenkin erityisiin osuuskuntatyyppeihin, kuten työntekijöiden osuuskuntiin, sosiaalisiin osuuskuntiin, käsityöläisosuuskuntiin ja osuustoiminnallisiin pankkeihin, sovellettavaa lainsäädäntöä, jotta voidaan hyväksyä kattavia toimia osuuskuntien toimintamallin tukemiseksi ja sellaisen sääntelykehyksen luomiseksi, joka edistää osuuskuntien ja niiden hallinto-organisaatioiden aseman tunnustamista ja osuuskuntien kehittämistä erityisesti aloilla, joilla tämän mallin on havaittu tuottavan sosiaalista, taloudellista ja ympäristöön liittyvää lisäarvoa; kehottaa jäsenvaltioita yhdessä työmarkkinaosapuolten ja muiden alue- ja paikallistason sidosryhmien kanssa yksilöimään yhteistyöhankkeisiin soveltuvia strategisia aloja; korostaa, että näihin toimiin olisi sisällyttävä asianmukaisten rahoitusvälineiden käyttöönotto sekä osuuskuntien roolin tunnustaminen kansallisessa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa samoin kuin sellaisten osuuskunnallisten luottolaitosten roolin tunnustaminen, jotka ovat aina korostaneet kestävää ja sosiaalisesti vastuullista rahoitusta ja jotka ovat juurtuneet alueelle; kehottaa ottamaan tämän suosituksen huomioon eurooppaosuuskunnan säännöistä annettua asetusta tarkistettaessa; |
| --- | --- |

22.

kehottaa jäsenvaltioita ILO:n suositusta nro 193/2002 noudattaen tarkistamaan osuuskuntiin yleensä ja etenkin erityisiin osuuskuntatyyppeihin, kuten työntekijöiden osuuskuntiin, sosiaalisiin osuuskuntiin, käsityöläisosuuskuntiin ja osuustoiminnallisiin pankkeihin, sovellettavaa lainsäädäntöä, jotta voidaan hyväksyä kattavia toimia osuuskuntien toimintamallin tukemiseksi ja sellaisen sääntelykehyksen luomiseksi, joka edistää osuuskuntien ja niiden hallinto-organisaatioiden aseman tunnustamista ja osuuskuntien kehittämistä erityisesti aloilla, joilla tämän mallin on havaittu tuottavan sosiaalista, taloudellista ja ympäristöön liittyvää lisäarvoa; kehottaa jäsenvaltioita yhdessä työmarkkinaosapuolten ja muiden alue- ja paikallistason sidosryhmien kanssa yksilöimään yhteistyöhankkeisiin soveltuvia strategisia aloja; korostaa, että näihin toimiin olisi sisällyttävä asianmukaisten rahoitusvälineiden käyttöönotto sekä osuuskuntien roolin tunnustaminen kansallisessa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa samoin kuin sellaisten osuuskunnallisten luottolaitosten roolin tunnustaminen, jotka ovat aina korostaneet kestävää ja sosiaalisesti vastuullista rahoitusta ja jotka ovat juurtuneet alueelle; kehottaa ottamaan tämän suosituksen huomioon eurooppaosuuskunnan säännöistä annettua asetusta tarkistettaessa;

| 23. | korostaa, että on tärkeää kehittää sääntelytoimia vankoissa oikeudellisissa puitteissa ja kansainvälisten normien mukaisesti, jotta vältetään erilaiset kansalliset tulkinnat sekä tilanteet, joista voi aiheutua kilpailuetuja ja -haittoja alueellisella, kansallisella tai makroalueellisella tasolla; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että on tärkeää kehittää sääntelytoimia vankoissa oikeudellisissa puitteissa ja kansainvälisten normien mukaisesti, jotta vältetään erilaiset kansalliset tulkinnat sekä tilanteet, joista voi aiheutua kilpailuetuja ja -haittoja alueellisella, kansallisella tai makroalueellisella tasolla;

| 24. | korostaa, että on tärkeää sisällyttää osuuskunnat niihin liittyvien unionin tulevien aloitteiden ja hankkeiden kaikkiin vaiheisiin; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että on tärkeää sisällyttää osuuskunnat niihin liittyvien unionin tulevien aloitteiden ja hankkeiden kaikkiin vaiheisiin;

Yritysluovutukset ja yritysten uudelleenjärjestelyt

| 25. | katsoo, että yrityksen luovuttaminen työntekijöille luomalla osuuskunta sekä muut työntekijöiden omistuksen muodot voisivat olla paras tapa turvata yrityksen toiminnan jatkuvuus; korostaa, että tämänkaltaisia, etenkin työntekijöiden osuuskuntiin ja työntekijöiden yritysostoihin liittyviä yritysten luovutuksia työntekijöille olisi tuettava erityisestä EU:n talousarvion budjettikohdasta, johon sisältyy myös rahoitusvälineitä; kehottaa pikaisesti luomaan Euroopan investointipankin, työmarkkinaosapuolten ja osuustoimintaliikkeeseen kuuluvien sidosryhmien kanssa eurooppalaisen mekanismin, jolla edistetään osuuskuntien kehittämistä ja erityisesti yritysten muuntamista osuuskunniksi myös esimerkiksi muuttamalla osakeyhtiö keskinäiseksi yhtiöksi; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että yrityksen luovuttaminen työntekijöille luomalla osuuskunta sekä muut työntekijöiden omistuksen muodot voisivat olla paras tapa turvata yrityksen toiminnan jatkuvuus; korostaa, että tämänkaltaisia, etenkin työntekijöiden osuuskuntiin ja työntekijöiden yritysostoihin liittyviä yritysten luovutuksia työntekijöille olisi tuettava erityisestä EU:n talousarvion budjettikohdasta, johon sisältyy myös rahoitusvälineitä; kehottaa pikaisesti luomaan Euroopan investointipankin, työmarkkinaosapuolten ja osuustoimintaliikkeeseen kuuluvien sidosryhmien kanssa eurooppalaisen mekanismin, jolla edistetään osuuskuntien kehittämistä ja erityisesti yritysten muuntamista osuuskunniksi myös esimerkiksi muuttamalla osakeyhtiö keskinäiseksi yhtiöksi;

| 26. | korostaa, että työntekijöiden yritysostoista on tullut yhä yleisempi käytäntö jäsenvaltioissa talouskriisistä johtuviin haasteisiin vastaamiseksi; kehottaa siksi komissiota määrittämään uusia tai laajentamaan nykyisiä rahoitusvälineitä mainitun käytännön edistämiseksi; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että työntekijöiden yritysostoista on tullut yhä yleisempi käytäntö jäsenvaltioissa talouskriisistä johtuviin haasteisiin vastaamiseksi; kehottaa siksi komissiota määrittämään uusia tai laajentamaan nykyisiä rahoitusvälineitä mainitun käytännön edistämiseksi;

| 27. | korostaa sosiaalisten osuuskuntien aktiivista roolia pk-yritysten uudelleenjärjestelyissä etenkin sellaisten niin kutsuttujen eriytettyjen sosiaalisten yritysten avulla, jotka edistävät heikommassa asemassa ja kriittisessä työllisyystilanteessa olevien työntekijöiden integroitumista siten, että ne vahvistavat solidaarisuuden avulla edellytyksiä vastata sosiaalisiin tarpeisiin; |
| --- | --- |

27.

korostaa sosiaalisten osuuskuntien aktiivista roolia pk-yritysten uudelleenjärjestelyissä etenkin sellaisten niin kutsuttujen eriytettyjen sosiaalisten yritysten avulla, jotka edistävät heikommassa asemassa ja kriittisessä työllisyystilanteessa olevien työntekijöiden integroitumista siten, että ne vahvistavat solidaarisuuden avulla edellytyksiä vastata sosiaalisiin tarpeisiin;

| 28. | toteaa, että luovutettaessa yritys työntekijöille ongelmana ei useinkaan ole vain asianomaisten menettelyjen kesto vaan pikemminkin tätä liiketoimintamallia koskevan tiedon puute asianomaisten ammattilaisten (esimerkiksi lakimiehet ja tilintarkastajat) keskuudessa sekä oikeus- ja koulutusjärjestelmässä; korostaa, että kaikkien yrityksen perustamiseen tai sen omistajuuden luovuttamiseen osallistuvien toimijoiden koulutuksella ja heidän tietoisuutensa lisäämisellä voitaisiin suuresti edistää tätä käytäntöä; suosittaa tästä syystä, että osuuskuntamuotoinen yritys sisällytetään pysyvästi yliopistojen ja johtamistaidon oppilaitosten asianomaisiin opetussuunnitelmiin; katsoo lisäksi, että osuuskuntia koskevaa tietämystä olisi lisättävä ja yritysten luovuttamista työntekijöille perustamalla osuuskunta olisi tuettava taloudellisesti myös rakennerahastojen kohdennetulla ja järkevällä käytöllä sekä ammattiliitoissa ja elimissä, joiden tehtävänä on tiedottaa yrityksen perustamisesta tai luovuttamisesta; korostaa osuustoimintajärjestöjen joissakin jäsenvaltioissa hankkimaa asiantuntemusta osuuskuntayritysten perustamisessa ja luovutuksessa osuustoiminnallisten yhteistyörakenteiden avulla ja kehottaa komissiota ottamaan käyttöön mekanismeja yhteistyön sekä alaa koskevien hyvien käytäntöjen ja menetelmien vaihtamisen edistämiseksi yritysten välillä sekä antamaan asiaa koskevan kertomuksen neuvostolle ja komissiolle; |
| --- | --- |

28.

toteaa, että luovutettaessa yritys työntekijöille ongelmana ei useinkaan ole vain asianomaisten menettelyjen kesto vaan pikemminkin tätä liiketoimintamallia koskevan tiedon puute asianomaisten ammattilaisten (esimerkiksi lakimiehet ja tilintarkastajat) keskuudessa sekä oikeus- ja koulutusjärjestelmässä; korostaa, että kaikkien yrityksen perustamiseen tai sen omistajuuden luovuttamiseen osallistuvien toimijoiden koulutuksella ja heidän tietoisuutensa lisäämisellä voitaisiin suuresti edistää tätä käytäntöä; suosittaa tästä syystä, että osuuskuntamuotoinen yritys sisällytetään pysyvästi yliopistojen ja johtamistaidon oppilaitosten asianomaisiin opetussuunnitelmiin; katsoo lisäksi, että osuuskuntia koskevaa tietämystä olisi lisättävä ja yritysten luovuttamista työntekijöille perustamalla osuuskunta olisi tuettava taloudellisesti myös rakennerahastojen kohdennetulla ja järkevällä käytöllä sekä ammattiliitoissa ja elimissä, joiden tehtävänä on tiedottaa yrityksen perustamisesta tai luovuttamisesta; korostaa osuustoimintajärjestöjen joissakin jäsenvaltioissa hankkimaa asiantuntemusta osuuskuntayritysten perustamisessa ja luovutuksessa osuustoiminnallisten yhteistyörakenteiden avulla ja kehottaa komissiota ottamaan käyttöön mekanismeja yhteistyön sekä alaa koskevien hyvien käytäntöjen ja menetelmien vaihtamisen edistämiseksi yritysten välillä sekä antamaan asiaa koskevan kertomuksen neuvostolle ja komissiolle;

| 29. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan sääntelykehyksen, jolla helpotetaan yrityksen luovuttamista työntekijöille, sekä luomaan rahoitusvälineitä, joilla autetaan työntekijöitä sijoittamaan yrityksiin, jotka ovat joutuneet kriisiin tai joiden toiminalle ei ole jatkajaa; kehottaa lisäksi antamaan työntekijöille etuoikeuksia, jotta luodaan parhaat mahdolliset edellytykset ostotarjoukselle, kun on kyse yrityksestä, jota uhkaa sulkeminen; |
| --- | --- |

29.

kehottaa jäsenvaltioita laatimaan sääntelykehyksen, jolla helpotetaan yrityksen luovuttamista työntekijöille, sekä luomaan rahoitusvälineitä, joilla autetaan työntekijöitä sijoittamaan yrityksiin, jotka ovat joutuneet kriisiin tai joiden toiminalle ei ole jatkajaa; kehottaa lisäksi antamaan työntekijöille etuoikeuksia, jotta luodaan parhaat mahdolliset edellytykset ostotarjoukselle, kun on kyse yrityksestä, jota uhkaa sulkeminen;

| 30. | katsoo myös, että jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä toimia, joilla helpotetaan työntekijöiden osallistumista yrityksensä pääomaan ja sen tuottamaan voittoon, ja kehottaa laatimaan tähän tarkoitukseen veromekanismeja myös muuntyyppisiin teollisuuden ja palvelualan yrityksiin sekä huolehtimaan tarvittavasta oikeudellisesta suojelusta ja asianmukaisesta osallistumisesta yrityksen hallinnointiin, valvontaan, päätöksentekoon ja vastuuseen; muistuttaa, että tällaiset toimet voisivat parantaa koko kyseisen alan kilpailukykyä; |
| --- | --- |

30.

katsoo myös, että jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä toimia, joilla helpotetaan työntekijöiden osallistumista yrityksensä pääomaan ja sen tuottamaan voittoon, ja kehottaa laatimaan tähän tarkoitukseen veromekanismeja myös muuntyyppisiin teollisuuden ja palvelualan yrityksiin sekä huolehtimaan tarvittavasta oikeudellisesta suojelusta ja asianmukaisesta osallistumisesta yrityksen hallinnointiin, valvontaan, päätöksentekoon ja vastuuseen; muistuttaa, että tällaiset toimet voisivat parantaa koko kyseisen alan kilpailukykyä;

| 31. | korostaa osuuskunnalliselle mallille tyypillisten mekanismien, kuten varojen jakamattomuuden, myönteisyyttä. Mainitun mekanismin mukaan varoja ei voida jakaa jäsenten kesken edes selvitystilassa, vaan ne on käytettävä osuuskuntaliikkeen ja lainsäädännön kehittämiseen, jotta ulkopuoliset tahot voisivat antaa riskipääomaa osuuskunnille, jolloin kyseiset tahot saavat rajallisen äänioikeuden tai eivät saa äänioikeutta lainkaan. Mainittuja mekanismeja ovat esimerkiksi Italiassa osuuskuntien kehittämisrahastot ja Cooperazione Finanza Impresa (CFI), Ranskassa l'Institut de Développement de l'Economie Sociale (ESFIN-IDES) ja Espanjassa Mondragon-yhtiön investointirakenteet; |
| --- | --- |

31.

korostaa osuuskunnalliselle mallille tyypillisten mekanismien, kuten varojen jakamattomuuden, myönteisyyttä. Mainitun mekanismin mukaan varoja ei voida jakaa jäsenten kesken edes selvitystilassa, vaan ne on käytettävä osuuskuntaliikkeen ja lainsäädännön kehittämiseen, jotta ulkopuoliset tahot voisivat antaa riskipääomaa osuuskunnille, jolloin kyseiset tahot saavat rajallisen äänioikeuden tai eivät saa äänioikeutta lainkaan. Mainittuja mekanismeja ovat esimerkiksi Italiassa osuuskuntien kehittämisrahastot ja Cooperazione Finanza Impresa (CFI), Ranskassa l'Institut de Développement de l'Economie Sociale (ESFIN-IDES) ja Espanjassa Mondragon-yhtiön investointirakenteet;

| 32. | kehottaa komissiota edistämään politiikkoja ja toimenpiteitä, joilla ei tueta vain uusien työpaikkojen luomista vastaperustetuissa yrityksissä vaan myös olemassa olevien työpaikkojen säilyttämistä; pyytää komissiota luomaan uusia yrityksen perustamiseen liittyviä palveluja, joilla tuetaan osuustoiminnallista yritysmuotoa tiedotus- ja koulutusaloitteiden avulla; |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota edistämään politiikkoja ja toimenpiteitä, joilla ei tueta vain uusien työpaikkojen luomista vastaperustetuissa yrityksissä vaan myös olemassa olevien työpaikkojen säilyttämistä; pyytää komissiota luomaan uusia yrityksen perustamiseen liittyviä palveluja, joilla tuetaan osuustoiminnallista yritysmuotoa tiedotus- ja koulutusaloitteiden avulla;

| 33. | korostaa, että kriisiin joutuneiden yritysten muuttaminen taloudellisesti kestäviksi osuuskunniksi edellyttää tarkkaa ja varhain suoritettua diagnoosia; kehottaa kaikkien tasojen viranomaisia tekemään yhteistyötä työmarkkinaosapuolten ja osuustoimintaliikkeen kanssa tällaisten varhaisten diagnoosien tekemisessä ja arvioitaessa, voidaanko yrityksestä tehdä osuuskunta ja onko tämä järkevää; katsoo, että myös ammattiliittojen ja osuuskuntaliittojen olisi oltava mukana tässä prosessissa; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että kriisiin joutuneiden yritysten muuttaminen taloudellisesti kestäviksi osuuskunniksi edellyttää tarkkaa ja varhain suoritettua diagnoosia; kehottaa kaikkien tasojen viranomaisia tekemään yhteistyötä työmarkkinaosapuolten ja osuustoimintaliikkeen kanssa tällaisten varhaisten diagnoosien tekemisessä ja arvioitaessa, voidaanko yrityksestä tehdä osuuskunta ja onko tämä järkevää; katsoo, että myös ammattiliittojen ja osuuskuntaliittojen olisi oltava mukana tässä prosessissa;

| 34. | ehdottaa, että komissio tekee kattavan ja vertailevan tutkimuksen jäsenvaltioissa toteutetuista parhaista käytännöistä ja sellaisista kansallisista laeista, jotka edistävät yritysten muuttamista osuuskunniksi, erityisesti kun on kyse yritysostoista, konkurssilainsäädännöstä, rahoitusmekanismeista, yrityksiä tukevista elimistä ja osuustoiminnallisten yritysten horisontaalisesta yhdistämisestä; pitää tärkeänä osuuskuntien osallistumista kyseiseen tutkimukseen painopisteiden määrittelemiseksi; kehottaa siksi komissiota harkitsemaan sellaisen tietokannan kehittämistä, johon kootaan järjestelmällisesti tapaukset, joissa yritys on muunnettu osuuskunnaksi, ja tiedot niistä hyvien käytäntöjen levittämiseksi ja tietojen keräämisen yhtenäistämiseksi; |
| --- | --- |

34.

ehdottaa, että komissio tekee kattavan ja vertailevan tutkimuksen jäsenvaltioissa toteutetuista parhaista käytännöistä ja sellaisista kansallisista laeista, jotka edistävät yritysten muuttamista osuuskunniksi, erityisesti kun on kyse yritysostoista, konkurssilainsäädännöstä, rahoitusmekanismeista, yrityksiä tukevista elimistä ja osuustoiminnallisten yritysten horisontaalisesta yhdistämisestä; pitää tärkeänä osuuskuntien osallistumista kyseiseen tutkimukseen painopisteiden määrittelemiseksi; kehottaa siksi komissiota harkitsemaan sellaisen tietokannan kehittämistä, johon kootaan järjestelmällisesti tapaukset, joissa yritys on muunnettu osuuskunnaksi, ja tiedot niistä hyvien käytäntöjen levittämiseksi ja tietojen keräämisen yhtenäistämiseksi;

| 35. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita helpottamaan ja edistämään osuuskuntien ja sosiaalisten yritysten ryhmittymien muodostumista, jotta autetaan niitä löytämään niiden tarvitsemat resurssit mainittujen yritysten merkityksen lisäämiseksi tuotanto- ja jakeluketjussa ja edistämään tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoiminnan rahoittamiseen tarvittavia mittakaavaetuja; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita helpottamaan ja edistämään osuuskuntien ja sosiaalisten yritysten ryhmittymien muodostumista, jotta autetaan niitä löytämään niiden tarvitsemat resurssit mainittujen yritysten merkityksen lisäämiseksi tuotanto- ja jakeluketjussa ja edistämään tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoiminnan rahoittamiseen tarvittavia mittakaavaetuja;

Rahoituksen saanti ja yritysten tukeminen

| 36. | painottaa, että teollisuuden ja palvelualan osuustoiminnalliset yritykset ja erityisesti pk-yritykset eivät voi eri syistä, kuten niiden luonteen vuoksi, saada riskipääomaa ja luottoa pääomamarkkinoilta; toteaa myös, että pääomavaltaisilla aloilla toimivilla työntekijöiden osuuskunnilla on yleensä vaikeuksia saada suuria määriä pääomaa jäseniltään ja että siksi olisikin luotava erityisiä rahoitusvälineitä mainittujen yritysmuotojen huomioon ottamiseksi; |
| --- | --- |

36.

painottaa, että teollisuuden ja palvelualan osuustoiminnalliset yritykset ja erityisesti pk-yritykset eivät voi eri syistä, kuten niiden luonteen vuoksi, saada riskipääomaa ja luottoa pääomamarkkinoilta; toteaa myös, että pääomavaltaisilla aloilla toimivilla työntekijöiden osuuskunnilla on yleensä vaikeuksia saada suuria määriä pääomaa jäseniltään ja että siksi olisikin luotava erityisiä rahoitusvälineitä mainittujen yritysmuotojen huomioon ottamiseksi;

| 37. | muistuttaa, että osuuskuntien luoton saanti on erityisen tärkeää niiden erityisen rakenteen vuoksi; kehottaa siksi komissiota, Baselin pankkivalvontakomiteaa ja Euroopan investointipankkia kehittämään ja hyödyntämään laadullisia parametreja myös luoton ja rahoituksen myöntämiseen, jotta voidaan erottaa osuuskuntien, sosiaaliset osuuskunnat mukaan luettuina, rooli muun liiketoiminnan rooleista; |
| --- | --- |

37.

muistuttaa, että osuuskuntien luoton saanti on erityisen tärkeää niiden erityisen rakenteen vuoksi; kehottaa siksi komissiota, Baselin pankkivalvontakomiteaa ja Euroopan investointipankkia kehittämään ja hyödyntämään laadullisia parametreja myös luoton ja rahoituksen myöntämiseen, jotta voidaan erottaa osuuskuntien, sosiaaliset osuuskunnat mukaan luettuina, rooli muun liiketoiminnan rooleista;

| 38. | katsoo, että on tarpeen vahvistaa osuuskuntien pääomanmuodostusta hyödyntämällä paremmin niiden sosiaaliseen rakenteeseen perustuvia resursseja; kehottaa komissiota edistämään aloitteita, mukaan luettuina myös kestoltaan rajoitettuja veroetuja, pääomamuodostuksen tukemiseksi perustamisen tai yritysoston jälkeen ilman, että edut katsottaisiin valtiontuiksi; |
| --- | --- |

38.

katsoo, että on tarpeen vahvistaa osuuskuntien pääomanmuodostusta hyödyntämällä paremmin niiden sosiaaliseen rakenteeseen perustuvia resursseja; kehottaa komissiota edistämään aloitteita, mukaan luettuina myös kestoltaan rajoitettuja veroetuja, pääomamuodostuksen tukemiseksi perustamisen tai yritysoston jälkeen ilman, että edut katsottaisiin valtiontuiksi;

| 39. | huomauttaa, että joissakin jäsenvaltioissa ulkopuoliset tahot voivat antaa riskipääomaa osuuskunnille ja ne saavat tällöin vain rajallisen äänioikeuden tai eivät saa äänioikeutta lainkaan, jotta osuuskunnan jäsenomistajuus ja valvontarakenne säilytetään, ja että tämän ansiosta osuuskunnat ovat voineet parantaa vuoropuheluaan muiden rahoituslaitosten kanssa; hyväksyy tällaiset toimet ja kannustaa jäsenvaltioita helpottamaan osuuskuntien luotonsaantia; |
| --- | --- |

39.

huomauttaa, että joissakin jäsenvaltioissa ulkopuoliset tahot voivat antaa riskipääomaa osuuskunnille ja ne saavat tällöin vain rajallisen äänioikeuden tai eivät saa äänioikeutta lainkaan, jotta osuuskunnan jäsenomistajuus ja valvontarakenne säilytetään, ja että tämän ansiosta osuuskunnat ovat voineet parantaa vuoropuheluaan muiden rahoituslaitosten kanssa; hyväksyy tällaiset toimet ja kannustaa jäsenvaltioita helpottamaan osuuskuntien luotonsaantia;

| 40. | katsoo, että komission olisi yhdessä Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston kanssa varmistettava, että osuuskunnilla on pääsy EU-tason rahoitusmekanismeihin, sisämarkkinoiden toimenpidepaketissa ehdotettu pk-yritysten rahoitusta koskeva toimintasuunnitelma tarvittaessa mukaan luettuna, ja että niiden olisi yhdessä osuustoiminnallisen pankkisektorin kanssa toteutettava erityistoimia sen varmistamiseksi, että tämä tavoite saavutetaan; korostaa, että tällaiset toimet voisivat parantaa sisämarkkinoiden toimintaa; |
| --- | --- |

40.

katsoo, että komission olisi yhdessä Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston kanssa varmistettava, että osuuskunnilla on pääsy EU-tason rahoitusmekanismeihin, sisämarkkinoiden toimenpidepaketissa ehdotettu pk-yritysten rahoitusta koskeva toimintasuunnitelma tarvittaessa mukaan luettuna, ja että niiden olisi yhdessä osuustoiminnallisen pankkisektorin kanssa toteutettava erityistoimia sen varmistamiseksi, että tämä tavoite saavutetaan; korostaa, että tällaiset toimet voisivat parantaa sisämarkkinoiden toimintaa;

| 41. | katsoo, että osuustoiminnallisten pankkien erityispiirteet on otettava huomioon rahoitusmarkkinoiden sääntelyssä ja sen täytäntöönpanoa koskevassa lainsäädännössä; |
| --- | --- |

41.

katsoo, että osuustoiminnallisten pankkien erityispiirteet on otettava huomioon rahoitusmarkkinoiden sääntelyssä ja sen täytäntöönpanoa koskevassa lainsäädännössä;

| 42. | korostaa, että monivuotisessa rahoituskehyksessä (2014–2020) vahvistettujen ohjelmien ja määrärahojen olisi oltava tärkeitä välineitä osuuskuntien tukemiseen; toteaa, että toimenpideohjelmia laadittaessa olisi painotettava uusien osuuskuntien perustamisen helpottamista sekä kestävän yrityskehityksen ja vastuullisten rakennemuutosten tukemista, mukaan luettuina etenkin toimet, jotka liittyvät yritysten luovutuksiin työntekijöille ja sosiaalisiin osuuskuntiin sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten merkitykseen paikalliselle kehitykselle ja sosiaaliselle, teknologiselle ja prosessi-innovoinnille, käyttämällä yleisiä tukia ja muita rahoitusvälineitä, globalisaatiorahasto mukaan luettuna; |
| --- | --- |

42.

korostaa, että monivuotisessa rahoituskehyksessä (2014–2020) vahvistettujen ohjelmien ja määrärahojen olisi oltava tärkeitä välineitä osuuskuntien tukemiseen; toteaa, että toimenpideohjelmia laadittaessa olisi painotettava uusien osuuskuntien perustamisen helpottamista sekä kestävän yrityskehityksen ja vastuullisten rakennemuutosten tukemista, mukaan luettuina etenkin toimet, jotka liittyvät yritysten luovutuksiin työntekijöille ja sosiaalisiin osuuskuntiin sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten merkitykseen paikalliselle kehitykselle ja sosiaaliselle, teknologiselle ja prosessi-innovoinnille, käyttämällä yleisiä tukia ja muita rahoitusvälineitä, globalisaatiorahasto mukaan luettuna;

| 43. | katsoo, että EU:n ja kansallisen rahoitusohjelman yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota osuuskuntiin (tai varattava niitä varten tietty prosenttiosuus), joiden tavoitteena on edistää asetuksessa (EY) N:o 2204/2002 määriteltyjen, heikommassa asemassa olevien työntekijöiden työllistymistä paremman ja laajemman sosiaalisen suojelun vahvistamiseksi ja kehittämiseksi; |
| --- | --- |

43.

katsoo, että EU:n ja kansallisen rahoitusohjelman yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota osuuskuntiin (tai varattava niitä varten tietty prosenttiosuus), joiden tavoitteena on edistää asetuksessa (EY) N:o 2204/2002 määriteltyjen, heikommassa asemassa olevien työntekijöiden työllistymistä paremman ja laajemman sosiaalisen suojelun vahvistamiseksi ja kehittämiseksi;

| 44. | kehottaa komissiota seuraavana varainhoitovuonna tukemaan pilottihanketta kriisiin joutuneiden yritysten luovuttamiseksi työntekijöille, jotta he voivat jatkaa työssään, ja uusien osuuskuntien perustamiseksi kriisissä tai konkurssissa olevien yritysten elvyttämiseksi; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota seuraavana varainhoitovuonna tukemaan pilottihanketta kriisiin joutuneiden yritysten luovuttamiseksi työntekijöille, jotta he voivat jatkaa työssään, ja uusien osuuskuntien perustamiseksi kriisissä tai konkurssissa olevien yritysten elvyttämiseksi;

| 45. | kehottaa komissiota laatimaan aloitteita nuorten työllistymisen tukemiseksi osuustoiminta- alalla; kehottaa komissiota niin ikään edistämään osuuskunnallisen mallin levittämistä jäsenvaltioissa, sillä se on keskeinen väline uusien työpaikkojen luomiseksi; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota laatimaan aloitteita nuorten työllistymisen tukemiseksi osuustoiminta- alalla; kehottaa komissiota niin ikään edistämään osuuskunnallisen mallin levittämistä jäsenvaltioissa, sillä se on keskeinen väline uusien työpaikkojen luomiseksi;

| 46. | katsoo myös, että jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimia, joiden avulla osuuskuntien on helpompi saada kaikenlaisia yritysten tukipalveluja, koska se auttaa niitä edelleen edistämään taloutensa kestävää kehitystä; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita ottamaan käyttöön toimia osuuskuntien, etenkin työntekijöiden osuuskuntien, sosiaalisten osuuskuntien, käsityöläisosuuskuntien ja mikroyrityksistä koostuvien osuuskuntien, luotonsaannin edistämiseksi; |
| --- | --- |

46.

katsoo myös, että jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimia, joiden avulla osuuskuntien on helpompi saada kaikenlaisia yritysten tukipalveluja, koska se auttaa niitä edelleen edistämään taloutensa kestävää kehitystä; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita ottamaan käyttöön toimia osuuskuntien, etenkin työntekijöiden osuuskuntien, sosiaalisten osuuskuntien, käsityöläisosuuskuntien ja mikroyrityksistä koostuvien osuuskuntien, luotonsaannin edistämiseksi;

| 47. | katsoo, että jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kaikkien osuuskuntien kasvua ehkäisevien tai rajoittavien oikeudellisten, hallinnollisten tai byrokraattisten esteiden poistamiseksi; |
| --- | --- |

47.

katsoo, että jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kaikkien osuuskuntien kasvua ehkäisevien tai rajoittavien oikeudellisten, hallinnollisten tai byrokraattisten esteiden poistamiseksi;

| 48. | katsoo, että pienten osuustoiminnallisten luottoyhdistysten pääsyä markkinoille olisi helpotettava kaikkialla Euroopassa; |
| --- | --- |

48.

katsoo, että pienten osuustoiminnallisten luottoyhdistysten pääsyä markkinoille olisi helpotettava kaikkialla Euroopassa;

| 49. | katsoo lisäksi, että olisi kannustettava luomaan pk-yritysten välisiä yhteistyöverkostoja, joita jo on olemassa EU:ssa osuuskuntina (taideteollisuusalan osuuskunnat, pk-yritysten osuuskunnat, toiminta- ja työllisyysosuuskunnat jne.), koska tällaiset verkostot lisäävät huomattavasti mikro- ja pienyritysten perustamista ja kestävyyttä yhteisen markkinoinnin sekä yhteisten ostojen ja muiden palvelujen avulla ja auttavat niitä kehittymään innovaation lähteiksi; |
| --- | --- |

49.

katsoo lisäksi, että olisi kannustettava luomaan pk-yritysten välisiä yhteistyöverkostoja, joita jo on olemassa EU:ssa osuuskuntina (taideteollisuusalan osuuskunnat, pk-yritysten osuuskunnat, toiminta- ja työllisyysosuuskunnat jne.), koska tällaiset verkostot lisäävät huomattavasti mikro- ja pienyritysten perustamista ja kestävyyttä yhteisen markkinoinnin sekä yhteisten ostojen ja muiden palvelujen avulla ja auttavat niitä kehittymään innovaation lähteiksi;

| 50. | katsoo, että uusien osuuskuntien perustamisen tukemiseksi olisi kehitettävä vastaperustetuille yrityksille suunnattuja palveluja; katsoo lisäksi, että aloitteita, joilla lisätään osuustoimintamallin suosiota mahdollisten uusien yrittäjien keskuudessa (esimerkiksi yliopistojen opinto-ohjelmien avulla), olisi tuettava sekä kansallisella että EU:n tasolla; |
| --- | --- |

50.

katsoo, että uusien osuuskuntien perustamisen tukemiseksi olisi kehitettävä vastaperustetuille yrityksille suunnattuja palveluja; katsoo lisäksi, että aloitteita, joilla lisätään osuustoimintamallin suosiota mahdollisten uusien yrittäjien keskuudessa (esimerkiksi yliopistojen opinto-ohjelmien avulla), olisi tuettava sekä kansallisella että EU:n tasolla;

o

o o

| 51. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

51.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0071.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0005.

(4)  EUVL L 207, 18.8.2003, s. 1.

(5)  EYVL L 385, 31.12.1994, s. 14.

(6)  EYVL C 93, 28.3.1998, s. 2.

(7)  EUVL C 191, 29.6.2012, s. 24.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/41

---

P7_TA(2013)0302

Biotalousstrategia Euroopalle

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 innovointistrategiasta kestävää kasvua varten: biotalousstrategia Euroopalle (2012/2295(INI))

(2016/C 075/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Innovointistrategia kestävää kasvua varten: biotalousstrategia Euroopalle (COM(2012)0060)”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Innovointistrategia kestävää kasvua varten: biotalousstrategia Euroopalle (COM(2012)0060)”,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon 24. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman resurssitehokkaasta Euroopasta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman resurssitehokkaasta Euroopasta (1),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon perushyödykemarkkinoihin ja raaka-aineisiin liittyviin haasteisiin vastaamisesta (COM(2011)0025) sekä tiedonannosta 13. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon perushyödykemarkkinoihin ja raaka-aineisiin liittyviin haasteisiin vastaamisesta (COM(2011)0025) sekä tiedonannosta 13. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (2),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan neuvoston puheenjohtajakauden päätelmät vuodelta 2005 (”The Knowledge-Based Bio-Economy in Europe”), Saksan neuvoston puheenjohtajakauden päätelmät vuodelta 2007 (”En route to the Knowledge based Bio-Economy”) sekä Belgian neuvoston puheenjohtajakauden päätelmät vuodelta 2010 (”The Knowledge Based Economy in Europe: achievements and challenges”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan neuvoston puheenjohtajakauden päätelmät vuodelta 2005 (”The Knowledge-Based Bio-Economy in Europe”), Saksan neuvoston puheenjohtajakauden päätelmät vuodelta 2007 (”En route to the Knowledge based Bio-Economy”) sekä Belgian neuvoston puheenjohtajakauden päätelmät vuodelta 2010 (”The Knowledge Based Economy in Europe: achievements and challenges”),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0201/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0201/2013),

| A. | ottaa huomioon, että maapallon väkiluvun arvioidaan kasvavan seitsemästä yli yhdeksään miljardiin vuoteen 2050 mennessä, mikä aiheuttaa 70 prosentin kasvun elintarvikkeiden kysynnässä ja vesivaroihin kohdistuvan voimakkaan paineen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että maapallon väkiluvun arvioidaan kasvavan seitsemästä yli yhdeksään miljardiin vuoteen 2050 mennessä, mikä aiheuttaa 70 prosentin kasvun elintarvikkeiden kysynnässä ja vesivaroihin kohdistuvan voimakkaan paineen;

| B. | ottaa huomioon, että maailman luonnonvarojen vähyys, uusiutuviin raaka-aineisiin kohdistuvat paineet sekä ilmastonmuutoksen maailmanlaajuiset vaikutukset edellyttävät resurssien tehokasta käyttöä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että maailman luonnonvarojen vähyys, uusiutuviin raaka-aineisiin kohdistuvat paineet sekä ilmastonmuutoksen maailmanlaajuiset vaikutukset edellyttävät resurssien tehokasta käyttöä;

| C. | ottaa huomioon, että pitkän tähtäimen, innovatiivinen ja tehokas lähestymistapa varmistaa paremman kestävyyden lisäksi myös tuen maaseudun ja alueiden kehittämiselle, mahdollisuuden vähentää kasvihuonekaasupäästöjä, tuotantoketjun paremman kestävyyden ja teollisten innovaatioiden levittämisen kautta koko arvoketjun; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että pitkän tähtäimen, innovatiivinen ja tehokas lähestymistapa varmistaa paremman kestävyyden lisäksi myös tuen maaseudun ja alueiden kehittämiselle, mahdollisuuden vähentää kasvihuonekaasupäästöjä, tuotantoketjun paremman kestävyyden ja teollisten innovaatioiden levittämisen kautta koko arvoketjun;

| D. | ottaa huomioon, että siirtyminen kohti kestävää taloutta mahdollistaa Euroopan teollisuuden ja maatalousalan kilpailukyvyn vahvistamisen ja talouskasvun nousun, jotka puolestaan edistävät Euroopan työllisyysasteen kohenemista; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että siirtyminen kohti kestävää taloutta mahdollistaa Euroopan teollisuuden ja maatalousalan kilpailukyvyn vahvistamisen ja talouskasvun nousun, jotka puolestaan edistävät Euroopan työllisyysasteen kohenemista;

| E. | ottaa huomioon, että Euroopan biotalouden menestyminen on riippuvainen kestävällä tavalla hoidettujen ja (maataloudesta, metsätaloudesta ja biologisesti hajoavasta jätteestä) tuotettujen elintarvikevarastojen saatavuudesta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Euroopan biotalouden menestyminen on riippuvainen kestävällä tavalla hoidettujen ja (maataloudesta, metsätaloudesta ja biologisesti hajoavasta jätteestä) tuotettujen elintarvikevarastojen saatavuudesta;

| F. | toteaa, että Euroopan unionin biotalouden vuosittainen liikevaihto on jo lähes kaksi biljoonaa euroa ja kestävän alkutuotannon, elintarvikkeiden jalostuksen, teollisen bioteknologian ja biojalostamoiden odotetaan luovan merkittävää kasvua; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Euroopan unionin biotalouden vuosittainen liikevaihto on jo lähes kaksi biljoonaa euroa ja kestävän alkutuotannon, elintarvikkeiden jalostuksen, teollisen bioteknologian ja biojalostamoiden odotetaan luovan merkittävää kasvua;

Yleiset huomiot

| 1. | pitää tervetulleena komission tiedonantoa ”Innovointistrategia kestävää kasvua varten: biotalousstrategia Euroopalle” sekä toimintasuunnitelmaa tiedonantoon sisältyvän biotalousstrategian täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

1.

pitää tervetulleena komission tiedonantoa ”Innovointistrategia kestävää kasvua varten: biotalousstrategia Euroopalle” sekä toimintasuunnitelmaa tiedonantoon sisältyvän biotalousstrategian täytäntöönpanemiseksi;

| 2. | katsoo, että biotalous mahdollistaa teollisuus- ja kulutushyödykkeiden tuottamisen pienemmin kustannuksin, vähemmällä energialla ja ympäristöä vähemmän kuormittavalla tavalla; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että biotalous mahdollistaa teollisuus- ja kulutushyödykkeiden tuottamisen pienemmin kustannuksin, vähemmällä energialla ja ympäristöä vähemmän kuormittavalla tavalla;

| 3. | on samaa mieltä siitä, että älykkääseen, kestävään ja osallistavaan biotalouteen siirtyminen ei saisi perustua yksinomaan ympäristövaikutuksiltaan vähäisten uusiutuvien luonnonvarojen tuotantoon, vaan myös niiden ekologisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti kestävään käyttöön siten, että bioottisia resursseja käytetään vain ekosysteemien uudistumisen sallimissa rajoissa; |
| --- | --- |

3.

on samaa mieltä siitä, että älykkääseen, kestävään ja osallistavaan biotalouteen siirtyminen ei saisi perustua yksinomaan ympäristövaikutuksiltaan vähäisten uusiutuvien luonnonvarojen tuotantoon, vaan myös niiden ekologisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti kestävään käyttöön siten, että bioottisia resursseja käytetään vain ekosysteemien uudistumisen sallimissa rajoissa;

| 4. | korostaa, että on tärkeää toimia heti, jotta voidaan tukea innovaatioita ja investointeja uusiin tekniikoihin ja liiketoimintamalleihin sekä kehittää kannusteita, jotka tuovat taloudelle pitkän aikavälin hyötyjä; korostaa yksityisen sektorin keskeistä roolia kestävän talouskasvun aikaansaamisessa; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että on tärkeää toimia heti, jotta voidaan tukea innovaatioita ja investointeja uusiin tekniikoihin ja liiketoimintamalleihin sekä kehittää kannusteita, jotka tuovat taloudelle pitkän aikavälin hyötyjä; korostaa yksityisen sektorin keskeistä roolia kestävän talouskasvun aikaansaamisessa;

| 5. | katsoo, että biotalous on edellytyksenä Eurooppa 2020 -strategian ja varsinkin innovaatiounionia ja resurssitehokasta Eurooppaa koskevien aloitteiden tavoitteiden saavuttamiselle; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että biotalous on edellytyksenä Eurooppa 2020 -strategian ja varsinkin innovaatiounionia ja resurssitehokasta Eurooppaa koskevien aloitteiden tavoitteiden saavuttamiselle;

| 6. | pitää myönteisenä, että komissio kannattaa perinpohjaista muutosta unionin suhtautumisessa biologisten resurssien tuotantoon, kulutukseen, prosessointiin, varastointiin, kierrätykseen ja loppusijoitukseen; |
| --- | --- |

6.

pitää myönteisenä, että komissio kannattaa perinpohjaista muutosta unionin suhtautumisessa biologisten resurssien tuotantoon, kulutukseen, prosessointiin, varastointiin, kierrätykseen ja loppusijoitukseen;

| 7. | huomauttaa, että vaikka biotalouden ala työllistää jo nyt 22 miljoonaa ihmistä, mikä on yhdeksän prosenttia unionin kokonaistyöllisyydestä, se tarjoaa vielä huomattavia mahdollisuuksia työllistää miljoonia ihmisiä lisää; |
| --- | --- |

7.

huomauttaa, että vaikka biotalouden ala työllistää jo nyt 22 miljoonaa ihmistä, mikä on yhdeksän prosenttia unionin kokonaistyöllisyydestä, se tarjoaa vielä huomattavia mahdollisuuksia työllistää miljoonia ihmisiä lisää;

| 8. | kannattaa komission ehdotusta siitä, että luodaan biopohjaisia teollisuudenaloja käsittelevä työryhmä ja etenemissuunnitelma, jossa korostetaan sitä, miten uusiutuvat luonnonvarat ja bioteknologia myötävaikuttavat kestävään kehitykseen ja kannustetaan alueita ja toimijoita kehittämään uusia innovaatiota biotaloussektorille; |
| --- | --- |

8.

kannattaa komission ehdotusta siitä, että luodaan biopohjaisia teollisuudenaloja käsittelevä työryhmä ja etenemissuunnitelma, jossa korostetaan sitä, miten uusiutuvat luonnonvarat ja bioteknologia myötävaikuttavat kestävään kehitykseen ja kannustetaan alueita ja toimijoita kehittämään uusia innovaatiota biotaloussektorille;

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään kansallisia ja alueellisia biotaloutta koskevia toimintasuunnitelmia ja pyytää komissiota esittämään parlamentille joka toinen vuosi kertomuksen biotalouden täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

9.

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään kansallisia ja alueellisia biotaloutta koskevia toimintasuunnitelmia ja pyytää komissiota esittämään parlamentille joka toinen vuosi kertomuksen biotalouden täytäntöönpanosta;

| 10. | korostaa, että EU on maailmanlaajuinen johtaja monilla biotieteen ja biotekniikan aloilla; katsoo, että biotalouteen siirtymisen ansiosta Eurooppa voi ottaa merkittäviä edistysaskelia vähähiilisen talouden, innovoinnin ja kilpailukyvyn alalla ja että se vahvistaa sen kansainvälistä roolia; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että EU on maailmanlaajuinen johtaja monilla biotieteen ja biotekniikan aloilla; katsoo, että biotalouteen siirtymisen ansiosta Eurooppa voi ottaa merkittäviä edistysaskelia vähähiilisen talouden, innovoinnin ja kilpailukyvyn alalla ja että se vahvistaa sen kansainvälistä roolia;

| 11. | korostaa resurssi- ja energiatehokkuuden merkitystä ja siihen liittyviä valtavia mahdollisuuksia; tähdentää tarvetta ”tuottaa enemmän vähemmällä” niin, että biotalous säilyy kestävänä; |
| --- | --- |

11.

korostaa resurssi- ja energiatehokkuuden merkitystä ja siihen liittyviä valtavia mahdollisuuksia; tähdentää tarvetta ”tuottaa enemmän vähemmällä” niin, että biotalous säilyy kestävänä;

| 12. | katsoo, ettei Euroopan biotalous saa vain korvata nykyistä hiilipohjaista taloutta tai toistaa nykyisiä tuhlaavia käyttäytymis- ja kulutustapoja, vaan sen olisi kehityttävä tehokkaammaksi ja kestävämmäksi malliksi, jossa otetaan huomioon yhteiskunnan ja ympäristön suojelu kaikissa biotalouteen perustuvissa arvoketjuissa; |
| --- | --- |

12.

katsoo, ettei Euroopan biotalous saa vain korvata nykyistä hiilipohjaista taloutta tai toistaa nykyisiä tuhlaavia käyttäytymis- ja kulutustapoja, vaan sen olisi kehityttävä tehokkaammaksi ja kestävämmäksi malliksi, jossa otetaan huomioon yhteiskunnan ja ympäristön suojelu kaikissa biotalouteen perustuvissa arvoketjuissa;

| 13. | suhtautuu myönteisesti käynnissä olevaan unionin biopolttoainelainsäädännön tarkistukseen, jotta voidaan lieventää epäsuoran maankäytön muutoksen (ILUC) kielteisiä vaikutuksia ja edistää kehittyneempien biopolttoaineiden markkinoita ja tuotekehitystä, jonka avulla olisi voitava käyttää enemmän muita kuin elintarviketuotantoon käytettäviä raaka-aineita, kuten jätettä, jäännöksiä sekä lignoselluloosapitoisia ja selluloosapitoisia aineksia; |
| --- | --- |

13.

suhtautuu myönteisesti käynnissä olevaan unionin biopolttoainelainsäädännön tarkistukseen, jotta voidaan lieventää epäsuoran maankäytön muutoksen (ILUC) kielteisiä vaikutuksia ja edistää kehittyneempien biopolttoaineiden markkinoita ja tuotekehitystä, jonka avulla olisi voitava käyttää enemmän muita kuin elintarviketuotantoon käytettäviä raaka-aineita, kuten jätettä, jäännöksiä sekä lignoselluloosapitoisia ja selluloosapitoisia aineksia;

| 14. | muistuttaa, että uusiutuvia energialähteitä koskevassa direktiivissä ja polttoaineiden laatua koskevassa direktiivissä olisi säädettävä sellaisista epäsuorien maankäytön muutosten vaikutuksia mittaavista tekijöistä, jotka koskevat biopolttoaineita ja bionesteitä, sekä määrättävä sitovat kestävyyskriteerit kiinteän ja kaasumaisen biomassan käytölle; kehottaa komissiota ehdottamaan biomassaa koskevaa puitedirektiiviä, joka kattaisi kaikki biomassan käyttötavat (energia, polttoaineet, tarvikkeet ja kemikaalit) ja jossa esitettäisiin biomassan käyttökohteiden hierarkia; |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että uusiutuvia energialähteitä koskevassa direktiivissä ja polttoaineiden laatua koskevassa direktiivissä olisi säädettävä sellaisista epäsuorien maankäytön muutosten vaikutuksia mittaavista tekijöistä, jotka koskevat biopolttoaineita ja bionesteitä, sekä määrättävä sitovat kestävyyskriteerit kiinteän ja kaasumaisen biomassan käytölle; kehottaa komissiota ehdottamaan biomassaa koskevaa puitedirektiiviä, joka kattaisi kaikki biomassan käyttötavat (energia, polttoaineet, tarvikkeet ja kemikaalit) ja jossa esitettäisiin biomassan käyttökohteiden hierarkia;

Investoiminen tutkimukseen, innovaatioihin ja taitoihin

| 15. | kehottaa komissiota jatkamaan koordinointiponnistelujaan tutkimuksen ja kehittämisen alalla yli jäsenvaltioiden rajojen ja eri aloilla; korostaa erityisesti tarvetta tutkia bioottisten resurssien kestokyvyn rajojen arviointia ottaen huomioon ekosysteemien tehtävät, luonnolliset ravintoketjut sekä ihmisten elintarvikekysynnän; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota jatkamaan koordinointiponnistelujaan tutkimuksen ja kehittämisen alalla yli jäsenvaltioiden rajojen ja eri aloilla; korostaa erityisesti tarvetta tutkia bioottisten resurssien kestokyvyn rajojen arviointia ottaen huomioon ekosysteemien tehtävät, luonnolliset ravintoketjut sekä ihmisten elintarvikekysynnän;

| 16. | ottaa huomioon biotalouden hyödyntämisen erilaiset mahdolliset vaikutukset ja mahdolliset väärät käyttötavat ja kehottaa siksi tutkimaan entistä yksityiskohtaisemmin biotalouden tarjoamia sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä mahdollisuuksia sekä mahdollisia kustannuksia seuraavista näkökulmista: niukkojen luonnonvarojen käyttö, ympäristövahinkojen ja luonnon monimuotoisuuden vähenemisen riski ja suojelumahdollisuudet; |
| --- | --- |

16.

ottaa huomioon biotalouden hyödyntämisen erilaiset mahdolliset vaikutukset ja mahdolliset väärät käyttötavat ja kehottaa siksi tutkimaan entistä yksityiskohtaisemmin biotalouden tarjoamia sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä mahdollisuuksia sekä mahdollisia kustannuksia seuraavista näkökulmista: niukkojen luonnonvarojen käyttö, ympäristövahinkojen ja luonnon monimuotoisuuden vähenemisen riski ja suojelumahdollisuudet;

| 17. | kannattaa alan asiantuntijoista koostuvan biotalouspaneelin perustamista, jotta voidaan tukea politiikkojen ja aloitteiden välisten yhteisvaikutusten ja niiden välisen johdonmukaisuuden lisäämistä, sekä biotalouden observatorion perustamista, jotta voidaan edistää molemminpuolista oppimista varmistamalla tutkimuslaitosten, yritysten, elinten, yliopistojen, alueellisten toimijoiden, maanviljelijöiden ja maaseudun kansalaisten välinen jatkuva tietojenvaihto sekä nopeuttaa sellaisten lainsäädäntöpuitteiden laatimista, joilla lisättäisiin ja edistettäisiin tutkimusta, sen soveltamista sekä innovaatioiden kaupallistamista; |
| --- | --- |

17.

kannattaa alan asiantuntijoista koostuvan biotalouspaneelin perustamista, jotta voidaan tukea politiikkojen ja aloitteiden välisten yhteisvaikutusten ja niiden välisen johdonmukaisuuden lisäämistä, sekä biotalouden observatorion perustamista, jotta voidaan edistää molemminpuolista oppimista varmistamalla tutkimuslaitosten, yritysten, elinten, yliopistojen, alueellisten toimijoiden, maanviljelijöiden ja maaseudun kansalaisten välinen jatkuva tietojenvaihto sekä nopeuttaa sellaisten lainsäädäntöpuitteiden laatimista, joilla lisättäisiin ja edistettäisiin tutkimusta, sen soveltamista sekä innovaatioiden kaupallistamista;

| 18. | muistuttaa, että biotekniikan käytössä, etenkin muuntogeenisten organismien ja synteettisen biologian aloilla, on tärkeää soveltaa ennalta varautumisen periaatetta; |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että biotekniikan käytössä, etenkin muuntogeenisten organismien ja synteettisen biologian aloilla, on tärkeää soveltaa ennalta varautumisen periaatetta;

| 19. | katsoo, että on tarpeen perustaa monialaisia ja poikkitieteellisiä tiedotus- ja koulutusohjelmia tutkimustulosten saattamiseksi sidosryhmien, myös kuluttajien, saataville, mikä luo mahdollisuuksia lisätä heidän tietoisuuttaan ja osallistumistaan; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että on tarpeen perustaa monialaisia ja poikkitieteellisiä tiedotus- ja koulutusohjelmia tutkimustulosten saattamiseksi sidosryhmien, myös kuluttajien, saataville, mikä luo mahdollisuuksia lisätä heidän tietoisuuttaan ja osallistumistaan;

| 20. | vaatii, että innovoinnin esteet poistetaan koko arvoketjusta, erityisesti nopeiden ja tieteeseen pohjautuvien bioteknisiä tuotteita koskevien EU:n hyväksyntämenettelyjen ja huomattavasti nopeamman markkinoille pääsyn avulla; |
| --- | --- |

20.

vaatii, että innovoinnin esteet poistetaan koko arvoketjusta, erityisesti nopeiden ja tieteeseen pohjautuvien bioteknisiä tuotteita koskevien EU:n hyväksyntämenettelyjen ja huomattavasti nopeamman markkinoille pääsyn avulla;

| 21. | pyytää komissiota esittämään biotaloustuotteiden tuotantoa ja kulutusta edistäviä, laajalti alueita kattavia konkreettisia toimenpiteitä alueellisella tasolla; |
| --- | --- |

21.

pyytää komissiota esittämään biotaloustuotteiden tuotantoa ja kulutusta edistäviä, laajalti alueita kattavia konkreettisia toimenpiteitä alueellisella tasolla;

| 22. | korostaa, että biotalous edellyttää uusien taitojen, uuden tietämyksen ja uusien tieteenalojen kehittämistä ja/tai sulauttamista edelleen, jotta voidaan selvitä biotalouteen liittyvistä yhteiskunnallisista muutoksista, lisätä kilpailukykyä ja kasvua, luoda työpaikkoja, täyttää teollisuuden tarpeet ja varmistaa, että ammatilliset taidot ja työmahdollisuudet kohtaavat paremmin; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että biotalous edellyttää uusien taitojen, uuden tietämyksen ja uusien tieteenalojen kehittämistä ja/tai sulauttamista edelleen, jotta voidaan selvitä biotalouteen liittyvistä yhteiskunnallisista muutoksista, lisätä kilpailukykyä ja kasvua, luoda työpaikkoja, täyttää teollisuuden tarpeet ja varmistaa, että ammatilliset taidot ja työmahdollisuudet kohtaavat paremmin;

| 23. | korostaa, että biotalous tarvitsee korkeatasoista osaamista ja ammattitaitoisia työntekijöitä; toteaa, että on välttämätöntä täyttää ammatillista ja korkeakoulukoulutusta koskevat tarpeet Euroopan unionin alueilla niiden erityisominaisuudet huomioon ottaen; huomauttaa, että laajamittainen koulutus alueilla tukee myös yritysten kasvua; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että biotalous tarvitsee korkeatasoista osaamista ja ammattitaitoisia työntekijöitä; toteaa, että on välttämätöntä täyttää ammatillista ja korkeakoulukoulutusta koskevat tarpeet Euroopan unionin alueilla niiden erityisominaisuudet huomioon ottaen; huomauttaa, että laajamittainen koulutus alueilla tukee myös yritysten kasvua;

| 24. | pitää tervetulleena komission ehdotusta 4,5 miljardin euron suuruisten määrärahojen myöntämisestä tutkimuksen puiteohjelmalle ”Horisontti 2020” ja toivoo, että kyseiset määrärahat asetetaan biotalouden kaikkien alojen ja välineiden käyttöön ja innovaatioiden eteenpäin jalostamiseen, mukaan lukien ekosysteemien rajojen sekä biomateriaalien uudelleenkäytön ja kierrätyksen tutkimukseen; |
| --- | --- |

24.

pitää tervetulleena komission ehdotusta 4,5 miljardin euron suuruisten määrärahojen myöntämisestä tutkimuksen puiteohjelmalle ”Horisontti 2020” ja toivoo, että kyseiset määrärahat asetetaan biotalouden kaikkien alojen ja välineiden käyttöön ja innovaatioiden eteenpäin jalostamiseen, mukaan lukien ekosysteemien rajojen sekä biomateriaalien uudelleenkäytön ja kierrätyksen tutkimukseen;

| 25. | katsoo, että biojalostamot, jotka perustuvat kestävästi tuotettuun paikalliseen biomateriaaliin, joka ei syrjäytä elintarvikkeita tai muita arvokkaampia käyttötarkoituksia, ovat keskeinen väline toimintansa lopettaneiden laitosten ottamiseksi onnistuneesti uudelleen käyttöön ja kriisin runtelemien alueiden elvyttämiseksi kierrätystaloutta edistävien innovatiivisten prosessien ja investointien avulla, ja toivoo, että biojalostamoiden tällaista roolia edistetään jatkossakin; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että biojalostamot, jotka perustuvat kestävästi tuotettuun paikalliseen biomateriaaliin, joka ei syrjäytä elintarvikkeita tai muita arvokkaampia käyttötarkoituksia, ovat keskeinen väline toimintansa lopettaneiden laitosten ottamiseksi onnistuneesti uudelleen käyttöön ja kriisin runtelemien alueiden elvyttämiseksi kierrätystaloutta edistävien innovatiivisten prosessien ja investointien avulla, ja toivoo, että biojalostamoiden tällaista roolia edistetään jatkossakin;

| 26. | korostaa, että biojalostamoiden menestyvään toimintaan Euroopassa tarvitaan riittävästi kestäviä raaka-aineita; toteaa, että tähän tarvitaan myös parempia varastointi- ja kuljetusinfrastruktuureja sekä tarvittavan logistiikan kehittämistä; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että biojalostamoiden menestyvään toimintaan Euroopassa tarvitaan riittävästi kestäviä raaka-aineita; toteaa, että tähän tarvitaan myös parempia varastointi- ja kuljetusinfrastruktuureja sekä tarvittavan logistiikan kehittämistä;

| 27. | toteaa, että Euroopassa on vain muutamia demonstraatiolaitoksia ja että tarvitaan lisäinvestointeja, jotta eurooppalainen teollisuus säilyttää johtoasemansa biojalostamojen alalla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan pilotti- ja demonstraatiotoimia tuotteiden ja prosessien tason nostamiseksi; |
| --- | --- |

27.

toteaa, että Euroopassa on vain muutamia demonstraatiolaitoksia ja että tarvitaan lisäinvestointeja, jotta eurooppalainen teollisuus säilyttää johtoasemansa biojalostamojen alalla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan pilotti- ja demonstraatiotoimia tuotteiden ja prosessien tason nostamiseksi;

| 28. | korostaa, että biotalouspolitiikat on suunniteltava paremmin biomassan porrastetun käytön varmistamiseksi; kehottaa siksi kehittämään oikeudellisen välineen, jolla raivataan tietä kyseisen kallisarvoisen resurssin entistä tehokkaammalle ja kestävämmälle käytölle; korostaa, että kyseisellä välineellä olisi otettava käyttöön biomassapyramidia koskeva porrastetun käytön periaate, jossa otetaan huomioon sen eri kerrokset ja jolla vahvistetaan sen korkeimpia tasoja; huomauttaa, että tällaisella lähestymistavalla saataisiin aikaan biomassan hierarkkinen, älykäs ja tehokas käyttö ja lisäarvoa tuottavia sovelluksia ja kehitettäisiin tukitoimia, kuten tutkimuksen koordinointi koko arvoketjun varrella; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että biotalouspolitiikat on suunniteltava paremmin biomassan porrastetun käytön varmistamiseksi; kehottaa siksi kehittämään oikeudellisen välineen, jolla raivataan tietä kyseisen kallisarvoisen resurssin entistä tehokkaammalle ja kestävämmälle käytölle; korostaa, että kyseisellä välineellä olisi otettava käyttöön biomassapyramidia koskeva porrastetun käytön periaate, jossa otetaan huomioon sen eri kerrokset ja jolla vahvistetaan sen korkeimpia tasoja; huomauttaa, että tällaisella lähestymistavalla saataisiin aikaan biomassan hierarkkinen, älykäs ja tehokas käyttö ja lisäarvoa tuottavia sovelluksia ja kehitettäisiin tukitoimia, kuten tutkimuksen koordinointi koko arvoketjun varrella;

Enemmän politiikan eri alojen vuorovaikutusta ja sidosryhmien sitoutumista

| 29. | pitää tarpeellisena varmistaa yhdennetyn, johdonmukaisen, poikkitieteellisen ja monialaisen lähestymistavan biotalouteen ja kehottaa yhdenmukaistamaan asiaan liittyvät EU:n politiikat ja johtavat periaatteet, kuten ennalta varautumisen periaate, eri aloilla (resurssitehokkuutta koskeva etenemissuunnitelma, innovaatiounioni, raaka-ainealoite, Horisontti 2020 -puiteohjelma, EU:n ympäristötoimintaohjelma vuoteen 2020, koheesiopolitiikka, yhteinen maatalouspolitiikka, yhteinen kalatalouspolitiikka, uusiutuvia energiamuotoja koskeva direktiivi, vesipuitedirektiivi, jätepolitiikan puitedirektiivi, pakkausjätteitä koskeva direktiivi sekä biojätettä koskevat erityistoimenpiteet); katsoo, että niin EU:n tasolla kuin kansallisella tasolla on otettava käyttöön yhdenmukainen, pitkän aikavälin vakaa sääntely-ympäristö, jolla pyritään edistämään ja lisäämään investointeja eurooppalaiseen biotalouteen; |
| --- | --- |

29.

pitää tarpeellisena varmistaa yhdennetyn, johdonmukaisen, poikkitieteellisen ja monialaisen lähestymistavan biotalouteen ja kehottaa yhdenmukaistamaan asiaan liittyvät EU:n politiikat ja johtavat periaatteet, kuten ennalta varautumisen periaate, eri aloilla (resurssitehokkuutta koskeva etenemissuunnitelma, innovaatiounioni, raaka-ainealoite, Horisontti 2020 -puiteohjelma, EU:n ympäristötoimintaohjelma vuoteen 2020, koheesiopolitiikka, yhteinen maatalouspolitiikka, yhteinen kalatalouspolitiikka, uusiutuvia energiamuotoja koskeva direktiivi, vesipuitedirektiivi, jätepolitiikan puitedirektiivi, pakkausjätteitä koskeva direktiivi sekä biojätettä koskevat erityistoimenpiteet); katsoo, että niin EU:n tasolla kuin kansallisella tasolla on otettava käyttöön yhdenmukainen, pitkän aikavälin vakaa sääntely-ympäristö, jolla pyritään edistämään ja lisäämään investointeja eurooppalaiseen biotalouteen;

| 30. | kehottaa komissiota perustamaan rahoitustukivälineitä, joilla voidaan tukea esikaupallisia investointeja, muuttaa tutkimusten tulokset kaupallisiksi menestystuotteiksi ja mahdollistaa se, että innovatiiviset yritykset, erityisesti pk-yritykset löytävät biotalouden kehittämiseen kannustavia rahoitus- ja muita tukivälineitä esimerkiksi hyödyntämällä alue- ja rakennerahastoja sekä Euroopan investointipankin riskinjakovälineitä, lisäämällä yhtenäisyyttä EU:n eri tutkimus- ja innovaatiorahastojen välillä ja perustamalla keskitettyjä tiedotuspalveluja, jotka tarjoavat tietoa kaikista biotaloutta koskevista aloitteista, jotta saavutetaan mahdollisimman suuri vaikutus; myöntää, että biotalouden innovaatioiden kaupallistaminen ja markkinoillesaattaminen on hankalaa ja että niihin liittyy rahoituksellisia riskejä; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota perustamaan rahoitustukivälineitä, joilla voidaan tukea esikaupallisia investointeja, muuttaa tutkimusten tulokset kaupallisiksi menestystuotteiksi ja mahdollistaa se, että innovatiiviset yritykset, erityisesti pk-yritykset löytävät biotalouden kehittämiseen kannustavia rahoitus- ja muita tukivälineitä esimerkiksi hyödyntämällä alue- ja rakennerahastoja sekä Euroopan investointipankin riskinjakovälineitä, lisäämällä yhtenäisyyttä EU:n eri tutkimus- ja innovaatiorahastojen välillä ja perustamalla keskitettyjä tiedotuspalveluja, jotka tarjoavat tietoa kaikista biotaloutta koskevista aloitteista, jotta saavutetaan mahdollisimman suuri vaikutus; myöntää, että biotalouden innovaatioiden kaupallistaminen ja markkinoillesaattaminen on hankalaa ja että niihin liittyy rahoituksellisia riskejä;

| 31. | vaatii, että maaseudulla ja rannikkoalueilla on kehitettävä teollisuuden perusrakenteita ja biotuotteille optimoituja toimitusketjuja työpaikkojen luomiseksi maatalouteen, metsänhoitoon ja vesiviljelyyn; vaatii, että unionin maaseudun kehittämistukea olisi varattava tätä tarkoitusta varten, ja vaatii, että tämän on tapahduttava siten, että ympäristön pilaantuminen ja luonnon monimuotoisuuden heikentyminen vähenee eikä lisäänny; |
| --- | --- |

31.

vaatii, että maaseudulla ja rannikkoalueilla on kehitettävä teollisuuden perusrakenteita ja biotuotteille optimoituja toimitusketjuja työpaikkojen luomiseksi maatalouteen, metsänhoitoon ja vesiviljelyyn; vaatii, että unionin maaseudun kehittämistukea olisi varattava tätä tarkoitusta varten, ja vaatii, että tämän on tapahduttava siten, että ympäristön pilaantuminen ja luonnon monimuotoisuuden heikentyminen vähenee eikä lisäänny;

| 32. | kehottaa toteuttamaan kohdennettuja ja konkreettisia toimia byrokraattisten lupamenettelyjen yksinkertaistamiseksi ja niiden keston lyhentämiseksi, sillä ne hankaloittavat biojalostamojen kehittämistä ja saattavat kannustaa innovatiivisen eturivin huipputeknologian siirtymistä pois EU:sta; |
| --- | --- |

32.

kehottaa toteuttamaan kohdennettuja ja konkreettisia toimia byrokraattisten lupamenettelyjen yksinkertaistamiseksi ja niiden keston lyhentämiseksi, sillä ne hankaloittavat biojalostamojen kehittämistä ja saattavat kannustaa innovatiivisen eturivin huipputeknologian siirtymistä pois EU:sta;

| 33. | kannattaa ajatusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien perustamisesta ja toivoo, että tällaisten kumppanuuksien aiemmissa sovelluksissa muilla aloilla esiin nousseista ongelmista saatuja kokemuksia hyödynnetään asianmukaisella tavalla; kehottaa komissiota kohdentamaan riittävästi varoja tällaisten kumppanuuksien kehittämiseen ja kasvuun, koska parlamentti katsoo, että tämä on olennaisen tärkeä väline uusien arvoketjujen luomisen mahdollistamiseksi, olemassa olevien arvoketjujen vahvistamiseksi ja sellaisiin tekniikoihin ja prototyyppeihin tehtävien investointien edistämiseksi, jotka voivat saattaa tutkimustuloksia markkinoille; |
| --- | --- |

33.

kannattaa ajatusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien perustamisesta ja toivoo, että tällaisten kumppanuuksien aiemmissa sovelluksissa muilla aloilla esiin nousseista ongelmista saatuja kokemuksia hyödynnetään asianmukaisella tavalla; kehottaa komissiota kohdentamaan riittävästi varoja tällaisten kumppanuuksien kehittämiseen ja kasvuun, koska parlamentti katsoo, että tämä on olennaisen tärkeä väline uusien arvoketjujen luomisen mahdollistamiseksi, olemassa olevien arvoketjujen vahvistamiseksi ja sellaisiin tekniikoihin ja prototyyppeihin tehtävien investointien edistämiseksi, jotka voivat saattaa tutkimustuloksia markkinoille;

| 34. | on samaa mieltä siitä, että monitasoinen lähestymistapa on tarpeen, ja kehottaa kiinnittämään entistä enemmän huomiota biotalouden alueelliseen ja paikalliseen ulottuvuuteen ja alhaalta ylös suuntautuviin aloitteisiin; pitää myönteisenä sellaisten biotalouspaneelien perustamista alueellisella, kansallisella ja unionin tasolla, joiden avulla voidaan mitata alalla saavutettua edistystä ja jotka mahdollistavat taitotiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihdon sen varmistamiseksi, että biotalous kehittyy tasaisesti koko EU:n alueella; kehottaa komissiota myös ottamaan kyseisen alan ja kaikkien asianomaisten toiminta-alojen asiantuntijat sekä kuluttajien ja kansalaisten edustajat mukaan paneelien toimintaan; muistuttaa, että aluetalouksilla on keskeinen rooli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun aikaansaamisessa; |
| --- | --- |

34.

on samaa mieltä siitä, että monitasoinen lähestymistapa on tarpeen, ja kehottaa kiinnittämään entistä enemmän huomiota biotalouden alueelliseen ja paikalliseen ulottuvuuteen ja alhaalta ylös suuntautuviin aloitteisiin; pitää myönteisenä sellaisten biotalouspaneelien perustamista alueellisella, kansallisella ja unionin tasolla, joiden avulla voidaan mitata alalla saavutettua edistystä ja jotka mahdollistavat taitotiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihdon sen varmistamiseksi, että biotalous kehittyy tasaisesti koko EU:n alueella; kehottaa komissiota myös ottamaan kyseisen alan ja kaikkien asianomaisten toiminta-alojen asiantuntijat sekä kuluttajien ja kansalaisten edustajat mukaan paneelien toimintaan; muistuttaa, että aluetalouksilla on keskeinen rooli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun aikaansaamisessa;

| 35. | katsoo, että alhaalta ylöspäin suuntautuvat aloitteet ovat tärkeitä luotaessa biopohjaista yhteiskuntaa ja että on hyvin tärkeää soveltaa liiketoiminta- ja kysyntälähtöistä lähestymistapaa yhdessä valtiolähtöisen lähestymistavan kanssa; katsoo, että alueellisille aloitteille olisi tarjottava asianmukaisia mahdollisuuksia; kehottaa komissiota tukemaan näitä verkostoja ja klustereita, jotta voidaan edistää kokemusten vaihtoa. |
| --- | --- |

35.

katsoo, että alhaalta ylöspäin suuntautuvat aloitteet ovat tärkeitä luotaessa biopohjaista yhteiskuntaa ja että on hyvin tärkeää soveltaa liiketoiminta- ja kysyntälähtöistä lähestymistapaa yhdessä valtiolähtöisen lähestymistavan kanssa; katsoo, että alueellisille aloitteille olisi tarjottava asianmukaisia mahdollisuuksia; kehottaa komissiota tukemaan näitä verkostoja ja klustereita, jotta voidaan edistää kokemusten vaihtoa.

Markkinoiden ja kilpailukyvyn parantaminen

| 36. | kehottaa komissiota innovaatiounioni-hankkeen sekä Horisontti 2020 -ohjelman prioriteettien mukaisesti keskittämään taloudellisen tuen innovointiin, jotta voidaan vauhdittaa tutkimustulosten saamista markkinointia varten ja antaa näin piristysruiske tälle eurooppalaisen tutkimuksen pysähdyksissä olevalle osa-alueelle; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota innovaatiounioni-hankkeen sekä Horisontti 2020 -ohjelman prioriteettien mukaisesti keskittämään taloudellisen tuen innovointiin, jotta voidaan vauhdittaa tutkimustulosten saamista markkinointia varten ja antaa näin piristysruiske tälle eurooppalaisen tutkimuksen pysähdyksissä olevalle osa-alueelle;

| 37. | toteaa, että on olemassa koko joukko erinomaisia välineitä (tarjouskilpailut, standardoinnit, verohelpotukset, sertifiointi- ja pakkausmerkintäjärjestelmät), joiden avulla voidaan turvata kestävien ja korkealaatuisten biopohjaisten tuotteiden riittävä tarjonta sekä resurssitehokkaat tuotantojärjestelmät; on sitä mieltä, että nykyistä lainsäädäntöä on uudistettava; kehottaa komissiota laatimaan biomassan käytölle kestävyyden arviointiperusteet, joihin myös markkinoiden luomiseen tarkoitettujen välineiden olisi perustuttava; |
| --- | --- |

37.

toteaa, että on olemassa koko joukko erinomaisia välineitä (tarjouskilpailut, standardoinnit, verohelpotukset, sertifiointi- ja pakkausmerkintäjärjestelmät), joiden avulla voidaan turvata kestävien ja korkealaatuisten biopohjaisten tuotteiden riittävä tarjonta sekä resurssitehokkaat tuotantojärjestelmät; on sitä mieltä, että nykyistä lainsäädäntöä on uudistettava; kehottaa komissiota laatimaan biomassan käytölle kestävyyden arviointiperusteet, joihin myös markkinoiden luomiseen tarkoitettujen välineiden olisi perustuttava;

| 38. | korostaa, että biotaloutta, joka perustuu elollisten luonnonvarojen hyödyntämiseen fossiilisen energian sijasta, on ohjattava järkevällä poliittisella kehyksellä, jossa otetaan huomioon taloudellinen elinkelpoisuus sekä sosiaaliseen ja ekologiseen kestävyyteen vaikuttavat tekijät; |
| --- | --- |

38.

korostaa, että biotaloutta, joka perustuu elollisten luonnonvarojen hyödyntämiseen fossiilisen energian sijasta, on ohjattava järkevällä poliittisella kehyksellä, jossa otetaan huomioon taloudellinen elinkelpoisuus sekä sosiaaliseen ja ekologiseen kestävyyteen vaikuttavat tekijät;

| 39. | pitää olennaisen tärkeänä sitä, että kuluttajat voivat osallistua tähän prosessiin ja että heille tiedotetaan mahdollisuudesta valita biopohjaisia tuotteita ja palveluita; toivoo, että biopohjaiset tuotteet standardoidaan EU:ssa riittävien ympäristöystävällisyyden arviointiperusteiden mukaisesti, sillä se olisi väline, jonka avulla voitaisiin edistää kyseisten tuotteiden voittoa tuottavia eurooppalaisia markkinoita; |
| --- | --- |

39.

pitää olennaisen tärkeänä sitä, että kuluttajat voivat osallistua tähän prosessiin ja että heille tiedotetaan mahdollisuudesta valita biopohjaisia tuotteita ja palveluita; toivoo, että biopohjaiset tuotteet standardoidaan EU:ssa riittävien ympäristöystävällisyyden arviointiperusteiden mukaisesti, sillä se olisi väline, jonka avulla voitaisiin edistää kyseisten tuotteiden voittoa tuottavia eurooppalaisia markkinoita;

| 40. | katsoo, ettei biopohjaisten tuotteiden elinkaarta ehkä voida lyhentää keinotekoisesti; tuote olisi valmistettava niin, että sen elinkaari on mahdollisimman pitkä; |
| --- | --- |

40.

katsoo, ettei biopohjaisten tuotteiden elinkaarta ehkä voida lyhentää keinotekoisesti; tuote olisi valmistettava niin, että sen elinkaari on mahdollisimman pitkä;

| 41. | korostaa, että biotalous edistää merkittävällä tavalla maaseutu- ja rannikkoalueiden kehitystä; katsoo, että synergia ja tiivis yhteistyö koko arvoketjussa, johon kuuluvat paikalliset maa- ja metsätaloustuottajat ja biojalostamot, auttaisi vahvistamaan näiden alueiden kilpailukykyä ja parantamaan niiden tuottavuutta; korostaa, että on laadittava pitkän aikavälin biotalousstrategia, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon tarve varmistaa elintarviketurva; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että biotalous edistää merkittävällä tavalla maaseutu- ja rannikkoalueiden kehitystä; katsoo, että synergia ja tiivis yhteistyö koko arvoketjussa, johon kuuluvat paikalliset maa- ja metsätaloustuottajat ja biojalostamot, auttaisi vahvistamaan näiden alueiden kilpailukykyä ja parantamaan niiden tuottavuutta; korostaa, että on laadittava pitkän aikavälin biotalousstrategia, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon tarve varmistaa elintarviketurva;

| 42. | vaatii, että kehitettäviä biologisia ja bioteknologisia prosesseja voidaan hyödyntää jätteistä ja elintarvikkeiksi kelpaamattomista viljelytuotteista peräisin olevien, biopohjaisten uusiutuvien raaka-aineiden käytössä sekä nykyisten maa- ja metsätaloustuotantoketjujen osatekijöiden käytössä; |
| --- | --- |

42.

vaatii, että kehitettäviä biologisia ja bioteknologisia prosesseja voidaan hyödyntää jätteistä ja elintarvikkeiksi kelpaamattomista viljelytuotteista peräisin olevien, biopohjaisten uusiutuvien raaka-aineiden käytössä sekä nykyisten maa- ja metsätaloustuotantoketjujen osatekijöiden käytössä;

| 43. | toteaa, että yhtenä biotalouden johtavana periaatteena on edistää merkittävästi resurssitehokkuutta ja vähentää riippuvuutta tuontiraaka-aineista, tuontienergiasta sekä uusiutumattomista luonnonvaroista; korostaa metsäsektorin sekä muun biopohjaisen teollisuuden tärkeyttä ja korostaa, että hiilineutraalit ja uusiutuvat luonnonvarat ja raaka-aineet, kuten puu ja puukuitu, voivat korvata fossiilisia ja uusiutumattomia raaka-aineita; muistuttaa, että biotalousteollisuus tuottaa monia korkean jalostusarvon tuotteita, esimerkiksi kemikaaleja, lääkkeitä, muoveja ja muita uusia innovatiivisia materiaaleja, ja luo työpaikkoja; tähdentää bioteknologiaan perustuvien meren luonnonvarojen mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

43.

toteaa, että yhtenä biotalouden johtavana periaatteena on edistää merkittävästi resurssitehokkuutta ja vähentää riippuvuutta tuontiraaka-aineista, tuontienergiasta sekä uusiutumattomista luonnonvaroista; korostaa metsäsektorin sekä muun biopohjaisen teollisuuden tärkeyttä ja korostaa, että hiilineutraalit ja uusiutuvat luonnonvarat ja raaka-aineet, kuten puu ja puukuitu, voivat korvata fossiilisia ja uusiutumattomia raaka-aineita; muistuttaa, että biotalousteollisuus tuottaa monia korkean jalostusarvon tuotteita, esimerkiksi kemikaaleja, lääkkeitä, muoveja ja muita uusia innovatiivisia materiaaleja, ja luo työpaikkoja; tähdentää bioteknologiaan perustuvien meren luonnonvarojen mahdollisuuksia;

| 44. | kehottaa komissiota edistämään toimenpiteitä raaka-ainepotentiaalin lisäämiseksi kestävällä tavalla, tällaisten raaka-aineiden käyttöönoton parantamiseksi, biologisesti hajoavan jätteen keräämiseksi (ilman laajoja kuljetustoimia) ja sen varmistamiseksi, että biomassan käyttö pysyy ympäristöystävällisissä rajoissa eikä heikennä hiilinielujen toimintaa; katsoo, että tässä yhteydessä on kiireellisesti vahvistettava biomassan käyttöä energiantuotannossa koskevat ympäristöystävällisyyden arviointiperusteet, jotta voidaan varmistaa biomassan saatavuus resurssitehokkaampaan käyttöön ja jotta voidaan välttää se, että biomassan jalostamiselle energiaksi myönnettävät kannustimet vääristäisivät markkinoita ja heikentäisivät tuottajien mahdollisuuksia hankkia biomassaa käyttöönsä; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota edistämään toimenpiteitä raaka-ainepotentiaalin lisäämiseksi kestävällä tavalla, tällaisten raaka-aineiden käyttöönoton parantamiseksi, biologisesti hajoavan jätteen keräämiseksi (ilman laajoja kuljetustoimia) ja sen varmistamiseksi, että biomassan käyttö pysyy ympäristöystävällisissä rajoissa eikä heikennä hiilinielujen toimintaa; katsoo, että tässä yhteydessä on kiireellisesti vahvistettava biomassan käyttöä energiantuotannossa koskevat ympäristöystävällisyyden arviointiperusteet, jotta voidaan varmistaa biomassan saatavuus resurssitehokkaampaan käyttöön ja jotta voidaan välttää se, että biomassan jalostamiselle energiaksi myönnettävät kannustimet vääristäisivät markkinoita ja heikentäisivät tuottajien mahdollisuuksia hankkia biomassaa käyttöönsä;

| 45. | pitää tärkeänä panostaa biotalouden tarjontaketjuihin, jotta raaka-aineiden saatavuus varmistetaan; korostaa, että biotalousstrategioiden tulisi edistää kotitalous- ja yhteiskuntajätteen tehokkaampaa käyttöä mutta myös maa- ja metsätalouden sivuainevirtojen ja jäämien hyödyntämistä; vaatii, että laaditaan entistä parempaa täytäntöönpanevaa lainsäädäntöä, joka luo oikeusvarmuutta ja tukee voimakkaasti biotalouden resurssien kestävää käyttöä ja raaka-aineiden hyödyntämistä, ja että politiikan tulee kaikilta osin olla pitkäjänteistä, johdonmukaista ja investointeja suosivaa; |
| --- | --- |

45.

pitää tärkeänä panostaa biotalouden tarjontaketjuihin, jotta raaka-aineiden saatavuus varmistetaan; korostaa, että biotalousstrategioiden tulisi edistää kotitalous- ja yhteiskuntajätteen tehokkaampaa käyttöä mutta myös maa- ja metsätalouden sivuainevirtojen ja jäämien hyödyntämistä; vaatii, että laaditaan entistä parempaa täytäntöönpanevaa lainsäädäntöä, joka luo oikeusvarmuutta ja tukee voimakkaasti biotalouden resurssien kestävää käyttöä ja raaka-aineiden hyödyntämistä, ja että politiikan tulee kaikilta osin olla pitkäjänteistä, johdonmukaista ja investointeja suosivaa;

| 46. | katsoo, että kuten unionin teollisuuspolitiikkaa koskevassa uudessa strategiassa todetaan, biotalous voi tarjota merkittävän panoksen Eurooppaa nykyisin vaivaavan teollisuuden vähenemisen torjuntaan ja kääntää tämän kehityksen suunnan sellaisten uusien strategioiden avulla, jotka antaisivat piristysruiskeen markkinoille ja kohentaisivat alueellisen järjestelmän kilpailukykyä; |
| --- | --- |

46.

katsoo, että kuten unionin teollisuuspolitiikkaa koskevassa uudessa strategiassa todetaan, biotalous voi tarjota merkittävän panoksen Eurooppaa nykyisin vaivaavan teollisuuden vähenemisen torjuntaan ja kääntää tämän kehityksen suunnan sellaisten uusien strategioiden avulla, jotka antaisivat piristysruiskeen markkinoille ja kohentaisivat alueellisen järjestelmän kilpailukykyä;

| 47. | kehottaa painokkaasti komissiota määrittämään ne ympäristön kannalta haitalliset tuet, jotka ovat seurausta viranomaistoimesta, jolla kuluttajille tai tuottajille myönnetään etu joko heidän tulojensa lisäämiseksi tai kustannustensa vähentämiseksi mutta jolla samalla syrjitään järkeviä ympäristökäytäntöjä (3); kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyväksymään viipymättä ja vuoteen 2014 mennessä tähän määritelmään perustuvat käytännön suunnitelmat kaikkien ympäristön kannalta haitallisten tukien poistamiseksi vähitellen vuoteen 2020 mennessä, mukaan luettuina tuet, joilla kannustetaan uusiutuvien luonnonvarojen tehotonta käyttöä, ja fossiilisten polttoaineiden tuet, sekä raportoimaan edistymisestä kansallisissa uudistusohjelmissa; on tässä yhteydessä huolissaan siitä, että tuet, joita maksetaan biomateriaalien käytölle energiantuotannossa, heikentävät jo nyt resurssitehokkuutta koskevia tavoitteita; |
| --- | --- |

47.

kehottaa painokkaasti komissiota määrittämään ne ympäristön kannalta haitalliset tuet, jotka ovat seurausta viranomaistoimesta, jolla kuluttajille tai tuottajille myönnetään etu joko heidän tulojensa lisäämiseksi tai kustannustensa vähentämiseksi mutta jolla samalla syrjitään järkeviä ympäristökäytäntöjä (3); kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyväksymään viipymättä ja vuoteen 2014 mennessä tähän määritelmään perustuvat käytännön suunnitelmat kaikkien ympäristön kannalta haitallisten tukien poistamiseksi vähitellen vuoteen 2020 mennessä, mukaan luettuina tuet, joilla kannustetaan uusiutuvien luonnonvarojen tehotonta käyttöä, ja fossiilisten polttoaineiden tuet, sekä raportoimaan edistymisestä kansallisissa uudistusohjelmissa; on tässä yhteydessä huolissaan siitä, että tuet, joita maksetaan biomateriaalien käytölle energiantuotannossa, heikentävät jo nyt resurssitehokkuutta koskevia tavoitteita;

| 48. | on huolissaan siitä, että biomassan ja erityisesti puun kasvava kysyntä saattaa aiheuttaa laajaa metsäkatoa kehitysmaissa, joiden kasvihuonepäästöt eivät ole Kioton pöytäkirjan alaisia; huomauttaa, että sen lisäksi, että tällä voi olla vaikutuksia maaperän laatuun, veden kiertoon ja biologiseen monimuotoisuuteen, se luo jännitteitä kansainvälisiin sopimuksiin, kuten biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen ja metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen kehitysmaissa aiheuttamia päästöjä koskevaan Yhdistyneiden Kansakuntien yhteistyöohjelmaan (REDD); pelkää myös, että koska monissa kehitysmaissa maan hallintajärjestelmät ovat heikkoja, puutuotteiden kasvava kysyntä saattaa käynnistää laittomia hakkuita sekä vuorostaan heikentää metsälainsäädännön noudattamista, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan toimintasuunnitelman mukaisia vapaaehtoisia kumppanuussopimuksia; |
| --- | --- |

48.

on huolissaan siitä, että biomassan ja erityisesti puun kasvava kysyntä saattaa aiheuttaa laajaa metsäkatoa kehitysmaissa, joiden kasvihuonepäästöt eivät ole Kioton pöytäkirjan alaisia; huomauttaa, että sen lisäksi, että tällä voi olla vaikutuksia maaperän laatuun, veden kiertoon ja biologiseen monimuotoisuuteen, se luo jännitteitä kansainvälisiin sopimuksiin, kuten biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen ja metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen kehitysmaissa aiheuttamia päästöjä koskevaan Yhdistyneiden Kansakuntien yhteistyöohjelmaan (REDD); pelkää myös, että koska monissa kehitysmaissa maan hallintajärjestelmät ovat heikkoja, puutuotteiden kasvava kysyntä saattaa käynnistää laittomia hakkuita sekä vuorostaan heikentää metsälainsäädännön noudattamista, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan toimintasuunnitelman mukaisia vapaaehtoisia kumppanuussopimuksia;

| 49. | korostaa, että biotalouteen siirtyminen auttaa yhdistämään Rio+20-kokouksen tulokset EU:n politiikkaan; on sitä mieltä, että EU:n olisi tuettava entistä tehokkaammin aloitteita, jotka helpottavat osallistavaan vihreään talouteen siirtymistä kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että biotalouteen siirtyminen auttaa yhdistämään Rio+20-kokouksen tulokset EU:n politiikkaan; on sitä mieltä, että EU:n olisi tuettava entistä tehokkaammin aloitteita, jotka helpottavat osallistavaan vihreään talouteen siirtymistä kansainvälisellä tasolla;

| 50. | vaatii, että EU ottaa vahvan kansainvälisen toimijan roolin biotalouteen liittyvän tutkimuksen ja innovoinnin alalla; toteaa, että uusiutuville resursseille perustuvat uudet tuotteet, prosessit ja palvelut lisäävät Euroopan unionin teollisuuden kilpailukykyä ja tekevät siitä kansainvälisen edelläkävijän; |
| --- | --- |

50.

vaatii, että EU ottaa vahvan kansainvälisen toimijan roolin biotalouteen liittyvän tutkimuksen ja innovoinnin alalla; toteaa, että uusiutuville resursseille perustuvat uudet tuotteet, prosessit ja palvelut lisäävät Euroopan unionin teollisuuden kilpailukykyä ja tekevät siitä kansainvälisen edelläkävijän;

| 51. | katsoo, että on erittäin tärkeää laatia oikeudellisesti sitovat kansainväliset kestävyysstandardit kaikille biomassan käyttöaloille sekä sitovat kestävän metsätalouden kriteerit; kehottaa Euroopan unionia jatkamaan monenvälisten sopimusten tekemistä ja antamaan varsinkin vähiten kehittyneille maille hallinnollista ja teknistä tukea biomassan kestävän käytön varmistamiseksi. |
| --- | --- |

51.

katsoo, että on erittäin tärkeää laatia oikeudellisesti sitovat kansainväliset kestävyysstandardit kaikille biomassan käyttöaloille sekä sitovat kestävän metsätalouden kriteerit; kehottaa Euroopan unionia jatkamaan monenvälisten sopimusten tekemistä ja antamaan varsinkin vähiten kehittyneille maille hallinnollista ja teknistä tukea biomassan kestävän käytön varmistamiseksi.

| 52. | katsoo, että tällaisen strategian sisällä kehitetyn biotalousmallin avulla voitaisiin ratkaista ennalta arvaamattomat ongelmat ja että se voi pitkällä aikavälillä saada aikaan kestävämpiä ja tehokkaampia tuotanto-, kulutus- ja kehitysmalleja sekä elämäntyylejä ja elvyttää Euroopan kasvuprosessia talouden, ympäristön ja sosiaalisen laadun välisen uuden synteesin ansiosta; |
| --- | --- |

52.

katsoo, että tällaisen strategian sisällä kehitetyn biotalousmallin avulla voitaisiin ratkaista ennalta arvaamattomat ongelmat ja että se voi pitkällä aikavälillä saada aikaan kestävämpiä ja tehokkaampia tuotanto-, kulutus- ja kehitysmalleja sekä elämäntyylejä ja elvyttää Euroopan kasvuprosessia talouden, ympäristön ja sosiaalisen laadun välisen uuden synteesin ansiosta;

o

o o

| 53. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

53.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0223.

(2)  EUVL C 51 E, 22.2.2013, s. 21.

(3)  Muokattu OECD:n määritelmästä (1998 ja 2005), IEEP ja muut, 2007, ks. http://ec.europa.eu/environment/enveco/taxation/index.htm.

---

Keskiviikko 3. heinäkuuta 2013

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/47 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/47

---

P7_TA(2013)0304

Monivuotista rahoituskehystä koskeva poliittinen sopimus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevasta poliittisesta sopimuksesta (2012/2799(RSP))

(2016/C 075/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 310, 311, 312 ja 323 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 310, 311, 312 ja 323 artiklan,

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman myönteisen tuloksen saavuttamisesta vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevassa hyväksyntämenettelyssä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman myönteisen tuloksen saavuttamisesta vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevassa hyväksyntämenettelyssä (1),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 7.–8. helmikuuta 2013 antamista monivuotista rahoituskehystä koskevista päätelmistä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 7.–8. helmikuuta 2013 antamista monivuotista rahoituskehystä koskevista päätelmistä (2),

| — | ottaa huomioon 8. helmikuuta 2013 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. helmikuuta 2013 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2013 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2013 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| 1. | pitää myönteisenä parlamentin, neuvoston puheenjohtajavaltion ja komission korkeimman poliittisen johdon välillä pitkien ja vaikeiden neuvottelujen jälkeen 27. kesäkuuta 2013 saavutettua poliittista sopimusta vuosien 2014–2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä; antaa tunnustusta puheenjohtajavaltio Irlannin merkittävälle panokselle tämän sopimuksen aikaansaamisessa; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä parlamentin, neuvoston puheenjohtajavaltion ja komission korkeimman poliittisen johdon välillä pitkien ja vaikeiden neuvottelujen jälkeen 27. kesäkuuta 2013 saavutettua poliittista sopimusta vuosien 2014–2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä; antaa tunnustusta puheenjohtajavaltio Irlannin merkittävälle panokselle tämän sopimuksen aikaansaamisessa;

| 2. | korostaa, että parlamentin neuvotteluissa osoittaman sinnikkyyden seurauksena nyt on ensimmäistä kertaa hyväksytty säännöksiä, joiden avulla rahoituskehyksestä voidaan tehdä toimiva, johdonmukainen, avoin ja unionin kansalaisten tarpeisiin paremmin vastaava; tähdentää erityisesti, että monivuotisen rahoituskehyksen uudelleentarkasteluun, joustavuuteen, omiin varoihin sekä talousarvion yhtenäisyyteen ja avoimuuteen liittyvät uudet järjestelyt olivat etusijalla parlamentin neuvottelutavoitteissa; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että parlamentin neuvotteluissa osoittaman sinnikkyyden seurauksena nyt on ensimmäistä kertaa hyväksytty säännöksiä, joiden avulla rahoituskehyksestä voidaan tehdä toimiva, johdonmukainen, avoin ja unionin kansalaisten tarpeisiin paremmin vastaava; tähdentää erityisesti, että monivuotisen rahoituskehyksen uudelleentarkasteluun, joustavuuteen, omiin varoihin sekä talousarvion yhtenäisyyteen ja avoimuuteen liittyvät uudet järjestelyt olivat etusijalla parlamentin neuvottelutavoitteissa;

| 3. | on valmis järjestämään äänestyksen monivuotista rahoituskehystä koskevasta asetuksesta ja uudesta toimielinten välisestä sopimuksesta alkusyksystä heti, kun asiaankuuluvien tekstien viimeistelyyn tarvittavat tekniset ja oikeudelliset ehdot on täytetty, jotta toimielinten välinen sopimus ilmentäisi neuvoston ja parlamentin välillä saavutettua yhteisymmärrystä; |
| --- | --- |

3.

on valmis järjestämään äänestyksen monivuotista rahoituskehystä koskevasta asetuksesta ja uudesta toimielinten välisestä sopimuksesta alkusyksystä heti, kun asiaankuuluvien tekstien viimeistelyyn tarvittavat tekniset ja oikeudelliset ehdot on täytetty, jotta toimielinten välinen sopimus ilmentäisi neuvoston ja parlamentin välillä saavutettua yhteisymmärrystä;

| 4. | toistaa kuitenkin edellä mainitussa, 13. maaliskuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa esittämänsä kannan, että monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymisestä ei voida äänestää, ellei ole täysiä takeita siitä, että vuoden 2013 maksattamatta olevat maksuvaatimukset katetaan täysimääräisesti; odottaa siksi, että neuvosto tekisi viimeistään 9. heinäkuuta 2013 kokoontuvassa Ecofin-neuvostossa virallisen päätöksen 7,3 miljardin euron suuruisesta lisätalousarvioesityksestä 2/2013; vaatii neuvostoa noudattamaan poliittista sitoumustaan ja antamaan viipymättä uuden lisätalousarvion, jotta vältettäisiin sellainen maksumäärärahojen vaje, joka voisi johtaa unionin talousarvion rakenteelliseen alijäämään vuoden 2013 lopulla; ilmoittaa, että parlamentti ei anna hyväksyntäänsä rahoituskehysasetukselle tai hyväksy varainhoitovuoden 2014 talousarviota, ennen kuin neuvosto on hyväksynyt tämän uuden lisätalousarvion, joka kattaa komission yksilöimän jäljellä olevan vajeen; |
| --- | --- |

4.

toistaa kuitenkin edellä mainitussa, 13. maaliskuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa esittämänsä kannan, että monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymisestä ei voida äänestää, ellei ole täysiä takeita siitä, että vuoden 2013 maksattamatta olevat maksuvaatimukset katetaan täysimääräisesti; odottaa siksi, että neuvosto tekisi viimeistään 9. heinäkuuta 2013 kokoontuvassa Ecofin-neuvostossa virallisen päätöksen 7,3 miljardin euron suuruisesta lisätalousarvioesityksestä 2/2013; vaatii neuvostoa noudattamaan poliittista sitoumustaan ja antamaan viipymättä uuden lisätalousarvion, jotta vältettäisiin sellainen maksumäärärahojen vaje, joka voisi johtaa unionin talousarvion rakenteelliseen alijäämään vuoden 2013 lopulla; ilmoittaa, että parlamentti ei anna hyväksyntäänsä rahoituskehysasetukselle tai hyväksy varainhoitovuoden 2014 talousarviota, ennen kuin neuvosto on hyväksynyt tämän uuden lisätalousarvion, joka kattaa komission yksilöimän jäljellä olevan vajeen;

| 5. | korostaa lisäksi, että rahoituskehysasetusta ei voida hyväksyä laillisesti, ellei asiaankuuluvista oikeusperustoista ole poliittista yksimielisyyttä erityisesti niiden kohtien tapauksessa, joilla on vaikutusta monivuotista rahoituskehystä koskevaan asetukseen; ilmaisee haluavansa saada neuvottelut kaikkien monivuotisten ohjelmien oikeusperustoista päätökseen mahdollisimman nopeasti ja vahvistaa noudattavansa periaatetta, että mistään ei ole sovittu, ennen kuin kaikesta on sovittu; vaatii Lissabonin sopimuksella myönnetyn parlamentin lainsäädäntövallan täysimääräistä noudattamista ja kehottaa neuvostoa neuvottelemaan asianmukaisesti niistä oikeusperustojen osista, jotka liittyvät monivuotiseen rahoituskehykseen; pitää myönteisenä tähän mennessä saavutettuja poliittisia sopimuksia monista uusista EU:n monivuotisista ohjelmista; |
| --- | --- |

5.

korostaa lisäksi, että rahoituskehysasetusta ei voida hyväksyä laillisesti, ellei asiaankuuluvista oikeusperustoista ole poliittista yksimielisyyttä erityisesti niiden kohtien tapauksessa, joilla on vaikutusta monivuotista rahoituskehystä koskevaan asetukseen; ilmaisee haluavansa saada neuvottelut kaikkien monivuotisten ohjelmien oikeusperustoista päätökseen mahdollisimman nopeasti ja vahvistaa noudattavansa periaatetta, että mistään ei ole sovittu, ennen kuin kaikesta on sovittu; vaatii Lissabonin sopimuksella myönnetyn parlamentin lainsäädäntövallan täysimääräistä noudattamista ja kehottaa neuvostoa neuvottelemaan asianmukaisesti niistä oikeusperustojen osista, jotka liittyvät monivuotiseen rahoituskehykseen; pitää myönteisenä tähän mennessä saavutettuja poliittisia sopimuksia monista uusista EU:n monivuotisista ohjelmista;

| 6. | on tietoinen siitä, että jäsenvaltioiden on vakautettava julkista talouttaan; katsoo kuitenkin, että seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen kokonaistaso Eurooppa-neuvoston päättämänä ei riitä unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamiseen ja Eurooppa 2020 -strategian onnistuneen täytäntöönpanon varmistamiseen; epäilee, että tämänsuuruiset varat eivät riitä antamaan unionille riittäviä keinoja toipua nykyisestä kriisistä ja selvitä siitä aikaisempaa vahvempana; pitää valitettavana, että jäsenvaltiot yhä aliarvioivat unionin talousarvion roolia ja vaikutusta talouden ohjausjärjestelmän vahvistamisessa ja finanssipolitiikkojen yhteensovittamisessa kaikkialla unionin alueella; pelkää, että näin alhaiset monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistetut enimmäismäärät vähentävät merkittävästi parlamentin liikkumavaraa vuotuisessa talousarviomenettelyssä; |
| --- | --- |

6.

on tietoinen siitä, että jäsenvaltioiden on vakautettava julkista talouttaan; katsoo kuitenkin, että seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen kokonaistaso Eurooppa-neuvoston päättämänä ei riitä unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamiseen ja Eurooppa 2020 -strategian onnistuneen täytäntöönpanon varmistamiseen; epäilee, että tämänsuuruiset varat eivät riitä antamaan unionille riittäviä keinoja toipua nykyisestä kriisistä ja selvitä siitä aikaisempaa vahvempana; pitää valitettavana, että jäsenvaltiot yhä aliarvioivat unionin talousarvion roolia ja vaikutusta talouden ohjausjärjestelmän vahvistamisessa ja finanssipolitiikkojen yhteensovittamisessa kaikkialla unionin alueella; pelkää, että näin alhaiset monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistetut enimmäismäärät vähentävät merkittävästi parlamentin liikkumavaraa vuotuisessa talousarviomenettelyssä;

| 7. | pitää seuraavan monivuotinen rahoituskehyksen pakollista uudelleenarviointia ja tarkistamista erittäin tärkeänä, jotta seuraava komissio ja parlamentti voivat arvioida uudelleen unionin poliittisia painopistealueita, sopeuttaa monivuotisen rahoituskehyksen uusiin haasteisiin ja tarpeisiin sekä ottaa täysipainoisesti huomioon viimeisimmät makrotaloudelliset ennusteet; vaatii, että unionin talousarvion tulo- ja menopuolten pakollisen uudelleenarvioinnin lisäksi komission olisi esitettävä säädösehdotus monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamiseksi, kuten asetukseen liitetyssä komission lausumassa todetaan; aikoo tehdä tästä monivuotisen rahoituskehyksen pakollisesta tarkistamisesta keskeisen vaatimuksen komission uutta puheenjohtajaa valittaessa; |
| --- | --- |

7.

pitää seuraavan monivuotinen rahoituskehyksen pakollista uudelleenarviointia ja tarkistamista erittäin tärkeänä, jotta seuraava komissio ja parlamentti voivat arvioida uudelleen unionin poliittisia painopistealueita, sopeuttaa monivuotisen rahoituskehyksen uusiin haasteisiin ja tarpeisiin sekä ottaa täysipainoisesti huomioon viimeisimmät makrotaloudelliset ennusteet; vaatii, että unionin talousarvion tulo- ja menopuolten pakollisen uudelleenarvioinnin lisäksi komission olisi esitettävä säädösehdotus monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamiseksi, kuten asetukseen liitetyssä komission lausumassa todetaan; aikoo tehdä tästä monivuotisen rahoituskehyksen pakollisesta tarkistamisesta keskeisen vaatimuksen komission uutta puheenjohtajaa valittaessa;

| 8. | toteaa jälleen, että vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen joustavuutta on ehdottomasti lisättävä, jotta Eurooppa-neuvoston maksusitoumusmäärärahoille vahvistamat enimmäismäärät (960 miljardia euroa) ja maksumäärärahoille vahvistamat enimmäismäärät (908,4 miljardia euroa) voitaisiin käyttää täysimääräisesti; pitää siksi myönteisenä, että neuvosto hyväksyi kaksi parlamentin esittämää keskeistä ehdotusta, nimittäin maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaran ja maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavaran, joiden ansiosta käyttämättömät määrärahat siirretään automaattisesti yhdeltä varainhoitovuodelta seuraavalle; pitää kuitenkin valitettavina neuvoston asettamia (ajallisia ja määrällisiä) rajoituksia, jotka saattavat estää näiden välineiden täysimääräisen käytön; katsoo, että näiden mekanismien parantamisen olisi oltava olennainen osa vaalien jälkeen tapahtuvaa monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista, kuten komissio aikoo ehdottaa; |
| --- | --- |

8.

toteaa jälleen, että vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen joustavuutta on ehdottomasti lisättävä, jotta Eurooppa-neuvoston maksusitoumusmäärärahoille vahvistamat enimmäismäärät (960 miljardia euroa) ja maksumäärärahoille vahvistamat enimmäismäärät (908,4 miljardia euroa) voitaisiin käyttää täysimääräisesti; pitää siksi myönteisenä, että neuvosto hyväksyi kaksi parlamentin esittämää keskeistä ehdotusta, nimittäin maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaran ja maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavaran, joiden ansiosta käyttämättömät määrärahat siirretään automaattisesti yhdeltä varainhoitovuodelta seuraavalle; pitää kuitenkin valitettavina neuvoston asettamia (ajallisia ja määrällisiä) rajoituksia, jotka saattavat estää näiden välineiden täysimääräisen käytön; katsoo, että näiden mekanismien parantamisen olisi oltava olennainen osa vaalien jälkeen tapahtuvaa monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista, kuten komissio aikoo ehdottaa;

| 9. | korostaa, että maksusitoumusmäärärahoja koskevien uusien joustavuussääntöjen olisi vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen kuluessa tuotava lisämäärärahoja ohjelmille, jotka liittyvät kasvuun ja työllisyyteen, ja ennen kaikkea nuorisotyöllisyysaloitteelle, jotta varmistetaan rahoituksen jatkuvuus ja maksimoidaan sovittujen enimmäismäärien tehokas käyttö; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että maksusitoumusmäärärahoja koskevien uusien joustavuussääntöjen olisi vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen kuluessa tuotava lisämäärärahoja ohjelmille, jotka liittyvät kasvuun ja työllisyyteen, ja ennen kaikkea nuorisotyöllisyysaloitteelle, jotta varmistetaan rahoituksen jatkuvuus ja maksimoidaan sovittujen enimmäismäärien tehokas käyttö;

| 10. | pitää myönteisenä nuorisotyöllisyysaloitteen määrärahojen maksun aikaistamista vuosiksi 2014 ja 2015 ja korostaa, että lisämäärärahoja tarvitaan vuodesta 2016 alkaen ohjelman kestävyyden ja tehokkuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

10.

pitää myönteisenä nuorisotyöllisyysaloitteen määrärahojen maksun aikaistamista vuosiksi 2014 ja 2015 ja korostaa, että lisämäärärahoja tarvitaan vuodesta 2016 alkaen ohjelman kestävyyden ja tehokkuuden varmistamiseksi;

| 11. | korostaa, että parlamentin sinnikkyyden tuloksena myös Horisontti 2020 -puiteohjelman sekä Erasmus- ja Cosme-ohjelmien määrärahojen maksamista aikaistetaan vuosiksi 2014 ja 2015, jotta vuosien 2013 ja 2014 määrärahoissa olevaa rahoituskuilua voidaan kaventaa; vaatii lisäksi, että lisärahoitusta on ehdottomasti myönnettävä myös digitaalistrategian toteuttamiseen; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että parlamentin sinnikkyyden tuloksena myös Horisontti 2020 -puiteohjelman sekä Erasmus- ja Cosme-ohjelmien määrärahojen maksamista aikaistetaan vuosiksi 2014 ja 2015, jotta vuosien 2013 ja 2014 määrärahoissa olevaa rahoituskuilua voidaan kaventaa; vaatii lisäksi, että lisärahoitusta on ehdottomasti myönnettävä myös digitaalistrategian toteuttamiseen;

| 12. | pitää myönteisenä, että elintarvikkeiden jakeluohjelmalle on myönnetty jopa 1 miljardin euron lisäkorotus niille jäsenvaltioille, jotka haluavat käyttää tämän korotuksen unionin kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ihmisten auttamiseksi; otaksuu neuvoston ja parlamentin sopivan mahdollisimman nopeasti konkreettisista keinoista, joilla tämä sitoumus voidaan panna täytäntöön kyseisen ohjelman oikeusperustaa koskevien neuvottelujen yhteydessä; |
| --- | --- |

12.

pitää myönteisenä, että elintarvikkeiden jakeluohjelmalle on myönnetty jopa 1 miljardin euron lisäkorotus niille jäsenvaltioille, jotka haluavat käyttää tämän korotuksen unionin kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ihmisten auttamiseksi; otaksuu neuvoston ja parlamentin sopivan mahdollisimman nopeasti konkreettisista keinoista, joilla tämä sitoumus voidaan panna täytäntöön kyseisen ohjelman oikeusperustaa koskevien neuvottelujen yhteydessä;

| 13. | pitää valitettavana, että neuvosto ei ole voinut edistyä omien varojen järjestelmän uudistamisessa komission esittämien lainsäädäntöehdotusten perusteella; painottaa, että unionin talousarvio olisi perussopimuksen mukaisesti rahoitettava omilla varoilla, ja toteaa sitoutuneensa uudistukseen, jolla BKTL:ään perustuvien maksuosuuksien osuus unionin talousarviosta supistetaan enintään 40 prosenttiin; otaksuu siksi, että unionin kolmen toimielimen yhteinen julkilausuma omista varoista mahdollistaa kouriintuntuvan edistymisen etenkin monivuotisen rahoituskehyksen puolivälin uudelleenarvioinnin tai tarkistamisen yhteydessä; kehottaa siksi perustamaan rahoituskehysasetusta virallisesti hyväksyttäessä omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän, jonka tehtävänä on tarkastella omien varojen järjestelmän uudistamisen kaikkia näkökohtia; |
| --- | --- |

13.

pitää valitettavana, että neuvosto ei ole voinut edistyä omien varojen järjestelmän uudistamisessa komission esittämien lainsäädäntöehdotusten perusteella; painottaa, että unionin talousarvio olisi perussopimuksen mukaisesti rahoitettava omilla varoilla, ja toteaa sitoutuneensa uudistukseen, jolla BKTL:ään perustuvien maksuosuuksien osuus unionin talousarviosta supistetaan enintään 40 prosenttiin; otaksuu siksi, että unionin kolmen toimielimen yhteinen julkilausuma omista varoista mahdollistaa kouriintuntuvan edistymisen etenkin monivuotisen rahoituskehyksen puolivälin uudelleenarvioinnin tai tarkistamisen yhteydessä; kehottaa siksi perustamaan rahoituskehysasetusta virallisesti hyväksyttäessä omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän, jonka tehtävänä on tarkastella omien varojen järjestelmän uudistamisen kaikkia näkökohtia;

| 14. | pitää unionin talousarvion yhtenäisyyttä ja avoimuutta koskevien neuvottelujen lopputulosta myönteisenä; katsoo, että tulevaisuudessa mahdollisesti suunniteltavat ”euroalueen talousarviot” olisi sisällytettävä tai liitettävä unionin talousarvioon; |
| --- | --- |

14.

pitää unionin talousarvion yhtenäisyyttä ja avoimuutta koskevien neuvottelujen lopputulosta myönteisenä; katsoo, että tulevaisuudessa mahdollisesti suunniteltavat ”euroalueen talousarviot” olisi sisällytettävä tai liitettävä unionin talousarvioon;

| 15. | pitää erittäin valitettavana sitä menettelyä, joka johti tähän vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevaan sopimukseen, koska sen johdosta parlamentti menetti SEUT-sopimuksen myötä saamansa todellisen budjettivallan; ottaa huomioon, että parlamentin valtuuskunnan ja neuvoston peräkkäisten puheenjohtajavaltioiden viime vuosina pitämät lukuisat kokoontumiset yleisiä asioita käsittelevien neuvoston kokousten liepeillä, samoin kuin parlamentin valtuuskunnan osallistuminen monivuotista rahoituskehystä käsitteleviin neuvoston ylimääräisiin kokouksiin ovat olleet hyödyttömiä, sillä niillä ei ole ollut mitään vaikutusta neuvottelujen henkeen, aikatauluihin tai sisältöön eikä myöskään neuvoston kantaan, mistä on esimerkkinä lainsäädäntö- ja talousarvionäkökohtien erotteleminen monivuotista rahoituskehystä koskevassa sopimuksessa; |
| --- | --- |

15.

pitää erittäin valitettavana sitä menettelyä, joka johti tähän vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevaan sopimukseen, koska sen johdosta parlamentti menetti SEUT-sopimuksen myötä saamansa todellisen budjettivallan; ottaa huomioon, että parlamentin valtuuskunnan ja neuvoston peräkkäisten puheenjohtajavaltioiden viime vuosina pitämät lukuisat kokoontumiset yleisiä asioita käsittelevien neuvoston kokousten liepeillä, samoin kuin parlamentin valtuuskunnan osallistuminen monivuotista rahoituskehystä käsitteleviin neuvoston ylimääräisiin kokouksiin ovat olleet hyödyttömiä, sillä niillä ei ole ollut mitään vaikutusta neuvottelujen henkeen, aikatauluihin tai sisältöön eikä myöskään neuvoston kantaan, mistä on esimerkkinä lainsäädäntö- ja talousarvionäkökohtien erotteleminen monivuotista rahoituskehystä koskevassa sopimuksessa;

| 16. | kehottaa siksi budjettivaliokuntaa yhteistyössä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan kanssa tekemään tarvittavat johtopäätökset ja esittämään uusia ehdotuksia kyseisten neuvottelujen muodosta budjettimenettelyn demokraattisen ja avoimen luonteen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

16.

kehottaa siksi budjettivaliokuntaa yhteistyössä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan kanssa tekemään tarvittavat johtopäätökset ja esittämään uusia ehdotuksia kyseisten neuvottelujen muodosta budjettimenettelyn demokraattisen ja avoimen luonteen varmistamiseksi;

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä muille toimielimille ja elimille, joita asia koskee. |
| --- | --- |

17.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä muille toimielimille ja elimille, joita asia koskee.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0360.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0078.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/49 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/49

---

P7_TA(2013)0314

Liikenneturvallisuus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 liikenneturvallisuudesta 2011–2020 – ensimmäinen välitavoite kohti vahinkostrategiaa (2013/2670(RSP))

(2016/C 075/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 27. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan tieliikenneturvallisuudesta 2011–2020 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan tieliikenneturvallisuudesta 2011–2020 (1),

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” (2),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kohti eurooppalaista tieliikenneturvallisuusaluetta: tieliikenneturvallisuuden poliittiset suuntaviivat 2011–2020” (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kohti eurooppalaista tieliikenneturvallisuusaluetta: tieliikenneturvallisuuden poliittiset suuntaviivat 2011–2020” (COM(2010)0389),

| — | ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka koskee tieliikenneturvallisuuden poliittisten suuntaviivojen 2011–2020 tavoitteen 6 täytäntöönpanoa ja ensimmäistä välitavoitetta kohti vahinkostrategiaa (SWD(2013)0094), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka koskee tieliikenneturvallisuuden poliittisten suuntaviivojen 2011–2020 tavoitteen 6 täytäntöönpanoa ja ensimmäistä välitavoitetta kohti vahinkostrategiaa (SWD(2013)0094),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon ”Tieliikenneturvallisuuden poliittiset suuntaviivat 2011–2020” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon ”Tieliikenneturvallisuuden poliittiset suuntaviivat 2011–2020” (3),

| — | ottaa huomioon Maailmanpankin ja WHO:n vuonna 2004 yhdessä julkaiseman maantieliikenneonnettomuuksissa syntyvien vammojen ehkäisemistä koskevan raportin ”World report on road traffic injury prevention”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailmanpankin ja WHO:n vuonna 2004 yhdessä julkaiseman maantieliikenneonnettomuuksissa syntyvien vammojen ehkäisemistä koskevan raportin ”World report on road traffic injury prevention”,

| — | ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2012 hyväksymänsä päätöslauselman eCall-järjestelmästä: uusi 112-palvelu kansalaisille (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2012 hyväksymänsä päätöslauselman eCall-järjestelmästä: uusi 112-palvelu kansalaisille (4),

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen ”Liikenneturvallisuus 2011–2020 – ensimmäinen välitavoite kohti vahinkostrategiaa” (O-000061/2013 – B7-0211/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen ”Liikenneturvallisuus 2011–2020 – ensimmäinen välitavoite kohti vahinkostrategiaa” (O-000061/2013 – B7-0211/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että unionissa tapahtuneissa liikenneonnettomuuksissa kuoli vuonna 2011 yli 30 000 henkeä ja että loukkaantuneita oli lähes 1 500 000 (joista yli 250 000 loukkaantui vakavasti); |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unionissa tapahtuneissa liikenneonnettomuuksissa kuoli vuonna 2011 yli 30 000 henkeä ja että loukkaantuneita oli lähes 1 500 000 (joista yli 250 000 loukkaantui vakavasti);

| B. | toteaa, että jokaista kuolemaan johtanutta onnettomuutta kohti aiheutui neljä pysyvään vammaan, neljäkymmentä lievään loukkaantumiseen ja kymmenen vakavaan loukkaantumiseen johtanutta onnettomuutta; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että jokaista kuolemaan johtanutta onnettomuutta kohti aiheutui neljä pysyvään vammaan, neljäkymmentä lievään loukkaantumiseen ja kymmenen vakavaan loukkaantumiseen johtanutta onnettomuutta;

| C. | toteaa, että yli puolet kaikista vakavista loukkaantumisista sattui kaupunkialueilla ja että uhreina oli erityisesti jalankulkijoita, moottoripyöräilijöitä, polkupyöräilijöitä (mukaan luettuina sähköavusteisten polkupyörien käyttäjät) ja muut loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että yli puolet kaikista vakavista loukkaantumisista sattui kaupunkialueilla ja että uhreina oli erityisesti jalankulkijoita, moottoripyöräilijöitä, polkupyöräilijöitä (mukaan luettuina sähköavusteisten polkupyörien käyttäjät) ja muut loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät;

| D. | toteaa, että liikenneonnettomuuksien ja vakavien loukkaantumisten suurimpina syinä ovat laiteviat, teiden suunnittelu, teiden kehno ylläpito sekä ajotapa, mukaan luettuna ajotaito kovassa vauhdissa; toteaa, että vauhti on suoraan sidoksissa loukkaantumisen vakavuuteen, ja ottaa huomioon, että eräät jäsenvaltiot harkitsevat moottoriteiden nopeusrajoitusten nostamista; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että liikenneonnettomuuksien ja vakavien loukkaantumisten suurimpina syinä ovat laiteviat, teiden suunnittelu, teiden kehno ylläpito sekä ajotapa, mukaan luettuna ajotaito kovassa vauhdissa; toteaa, että vauhti on suoraan sidoksissa loukkaantumisen vakavuuteen, ja ottaa huomioon, että eräät jäsenvaltiot harkitsevat moottoriteiden nopeusrajoitusten nostamista;

| E. | toteaa, että liikenneonnettomuuteen joutuminen on yksi yleisimmistä alle 45-vuotiaiden unionin kansalaisten sairaalaan sisäänoton syistä ja että monet vakavat loukkaantumiset johtavat elinikäisiin kipuihin tai pysyvään vammautumiseen; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että liikenneonnettomuuteen joutuminen on yksi yleisimmistä alle 45-vuotiaiden unionin kansalaisten sairaalaan sisäänoton syistä ja että monet vakavat loukkaantumiset johtavat elinikäisiin kipuihin tai pysyvään vammautumiseen;

| F. | toteaa, että hätäpalvelun reagointiaika (niin kutsuttu ”kultaisen tunnin” periaate), paikalla annettu ensiapu ja hoidon laatu ovat merkittävässä asemassa onnettomuuteen joutuneiden henkiinjäämisen kannalta; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että hätäpalvelun reagointiaika (niin kutsuttu ”kultaisen tunnin” periaate), paikalla annettu ensiapu ja hoidon laatu ovat merkittävässä asemassa onnettomuuteen joutuneiden henkiinjäämisen kannalta;

| G. | toteaa, että liikenteessä loukkaantumisen yhteiskunnallisten ja taloudellisten kustannusten arvioidaan olevan 2 prosenttia bkt:stä – vuonna 2012 ne olivat noin 250 miljardia euroa (5); |
| --- | --- |

G.

toteaa, että liikenteessä loukkaantumisen yhteiskunnallisten ja taloudellisten kustannusten arvioidaan olevan 2 prosenttia bkt:stä – vuonna 2012 ne olivat noin 250 miljardia euroa (5);

| H. | toteaa, että alalla toteutetuilla unionin toimilla on saatu aikaan myönteisiä tuloksia; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että alalla toteutetuilla unionin toimilla on saatu aikaan myönteisiä tuloksia;

| 1. | kannattaa komission aietta asettaa vakavien loukkaantumisten ehkäiseminen etusijalle liikenneturvallisuudessa; |
| --- | --- |

1.

kannattaa komission aietta asettaa vakavien loukkaantumisten ehkäiseminen etusijalle liikenneturvallisuudessa;

| 2. | pitää myönteisenä, että komissio on hyväksynyt vakaville loukkaantumisille yhteisen unionissa sovellettavan määritelmän, joka perustuu yleisesti käytettävään vammojen vaikeusastetta mittaavaan MAIS-luokitukseen; |
| --- | --- |

2.

pitää myönteisenä, että komissio on hyväksynyt vakaville loukkaantumisille yhteisen unionissa sovellettavan määritelmän, joka perustuu yleisesti käytettävään vammojen vaikeusastetta mittaavaan MAIS-luokitukseen;

| 3. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan nopeasti käyttöön unionissa yhteisesti sovellettavan vakavaa loukkaantumista liikenneonnettomuudessa koskevan määritelmän ja keräämään ja julkaisemaan sen perusteella vuoden 2014 ajalta tilastotietoja, jotka on eritelty liikennemuodon mukaan ottaen huomioon myös loukkaantumisille alttiit tienkäyttäjät ja tieinfrastruktuurin laji; |
| --- | --- |

3.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan nopeasti käyttöön unionissa yhteisesti sovellettavan vakavaa loukkaantumista liikenneonnettomuudessa koskevan määritelmän ja keräämään ja julkaisemaan sen perusteella vuoden 2014 ajalta tilastotietoja, jotka on eritelty liikennemuodon mukaan ottaen huomioon myös loukkaantumisille alttiit tienkäyttäjät ja tieinfrastruktuurin laji;

| 4. | kehottaa komissiota asettamaan kerättyjen tietojen perusteella kunnianhimoiseksi tavoitteeksi, että liikenneonnettomuuksissa loukkaantumisten määrää kyetään vähentämään 40 prosentilla vuosina 2014–2020, ja pitämään edelleen pitkän aikavälin tavoitteena, että loukkaantumisia ei tapahtuisi lainkaan (”nollatavoite”); |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota asettamaan kerättyjen tietojen perusteella kunnianhimoiseksi tavoitteeksi, että liikenneonnettomuuksissa loukkaantumisten määrää kyetään vähentämään 40 prosentilla vuosina 2014–2020, ja pitämään edelleen pitkän aikavälin tavoitteena, että loukkaantumisia ei tapahtuisi lainkaan (”nollatavoite”);

| 5. | katsoo, että tietojenkeruuta ja raportointia varten tarvittavan yhteisen määritelmän kehittäminen ei saisi estää toteuttamasta unionin tasolla kiireellisiä toimia, joilla vähennetään liikenneonnettomuuksissa vakavasti loukkaantuneiden määrää; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että tietojenkeruuta ja raportointia varten tarvittavan yhteisen määritelmän kehittäminen ei saisi estää toteuttamasta unionin tasolla kiireellisiä toimia, joilla vähennetään liikenneonnettomuuksissa vakavasti loukkaantuneiden määrää;

| 6. | pitää myönteisinä ensisijaisia tavoitteita, jotka komissio on asettanut kokonaisstrategiaansa kehittäessään, sillä se aikoo paneutua törmäysvaikutuksiin, onnettomuuksien hallintastrategiaan, ensiapuun ja hätäpalveluun sekä pitkäaikaiseen kuntoutukseen, ja edellyttää, että nämä tavoitteet on saavutettava ripeästi; |
| --- | --- |

6.

pitää myönteisinä ensisijaisia tavoitteita, jotka komissio on asettanut kokonaisstrategiaansa kehittäessään, sillä se aikoo paneutua törmäysvaikutuksiin, onnettomuuksien hallintastrategiaan, ensiapuun ja hätäpalveluun sekä pitkäaikaiseen kuntoutukseen, ja edellyttää, että nämä tavoitteet on saavutettava ripeästi;

Euroopan maanteillä tapahtuvien vakavien loukkaantumisten vähentäminen viivytyksittä

| 7. | tähdentää, että asiasta jo annetun lainsäädännön ja hyväksyttyjen toimenpiteiden täytäntöönpanoa on parannettava, jotta voidaan vähentää törmäysvaikutuksia, parantaa tienkäyttäjien turvallisuutta ja vähentää vakavia loukkaantumisia; |
| --- | --- |

7.

tähdentää, että asiasta jo annetun lainsäädännön ja hyväksyttyjen toimenpiteiden täytäntöönpanoa on parannettava, jotta voidaan vähentää törmäysvaikutuksia, parantaa tienkäyttäjien turvallisuutta ja vähentää vakavia loukkaantumisia;

| 8. | kehottaa komissiota tarkastelemaan uudelleen passiivista ja aktiivista ajoneuvojen turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä, jotta sitä voidaan mukauttaa uusimpaan tekniseen kehitykseen, ja kannattaa älyteknologian asentamista autoihin; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota tarkastelemaan uudelleen passiivista ja aktiivista ajoneuvojen turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä, jotta sitä voidaan mukauttaa uusimpaan tekniseen kehitykseen, ja kannattaa älyteknologian asentamista autoihin;

| 9. | pyytää komissiota tukemaan turvallisen ja älykkään tieinfrastruktuurin kehittämistä; |
| --- | --- |

9.

pyytää komissiota tukemaan turvallisen ja älykkään tieinfrastruktuurin kehittämistä;

| 10. | kehottaa komissiota antamaan yksityiskohtaisia tietoja siitä, miten jäsenvaltiot ovat saattaneet liikenneturvallisuuteen liittyviä liikennerikkomuksia koskevan rajat ylittävän tietojenvaihdon helpottamista koskevan direktiivin 2011/82/EU osaksi kansallista lainsäädäntöään; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota antamaan yksityiskohtaisia tietoja siitä, miten jäsenvaltiot ovat saattaneet liikenneturvallisuuteen liittyviä liikennerikkomuksia koskevan rajat ylittävän tietojenvaihdon helpottamista koskevan direktiivin 2011/82/EU osaksi kansallista lainsäädäntöään;

| 11. | kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan toimiaan rattijuoppouden ja huumeiden vaikutuksen alaisena ajamisen kitkemiseksi ja vaihtamaan parhaita käytänteitä liikennerikkomuksiin syyllistyneiden tilan arviointia ja kuntouttamista varten; |
| --- | --- |

11.

kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan toimiaan rattijuoppouden ja huumeiden vaikutuksen alaisena ajamisen kitkemiseksi ja vaihtamaan parhaita käytänteitä liikennerikkomuksiin syyllistyneiden tilan arviointia ja kuntouttamista varten;

Loukkaantumisille alttiiden tienkäyttäjien suojelu

| 12. | toteaa, että jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden yhteenlaskettu osuus kaupunkiliikenteen kuolonuhreista on 50 prosenttia ja että heidän osuutensa vakavasti loukkaantuneista on myös suuri; |
| --- | --- |

12.

toteaa, että jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden yhteenlaskettu osuus kaupunkiliikenteen kuolonuhreista on 50 prosenttia ja että heidän osuutensa vakavasti loukkaantuneista on myös suuri;

| 13. | kannattaa teknisten standardien ja toimintamallien seurantaa ja kehittämistä, jotta loukkaantumisille altteimpia tienkäyttäjiä (vanhuksia, pieniä lapsia, vammaisia henkilöitä ja pyöräilijöitä) kyetään suojelemaan osana yhteisiä toimia loukkaantumisille alttiiden tienkäyttäjien oikeuksien edistämiseksi unionin lainsäädännössä ja liikennepolitiikassa; |
| --- | --- |

13.

kannattaa teknisten standardien ja toimintamallien seurantaa ja kehittämistä, jotta loukkaantumisille altteimpia tienkäyttäjiä (vanhuksia, pieniä lapsia, vammaisia henkilöitä ja pyöräilijöitä) kyetään suojelemaan osana yhteisiä toimia loukkaantumisille alttiiden tienkäyttäjien oikeuksien edistämiseksi unionin lainsäädännössä ja liikennepolitiikassa;

| 14. | kehottaa komissiota laatimaan katsauksen taajama-alueista, joilla noudatetaan 30 km/h:n nopeusrajoitusta ja tämän nopeusrajoituksen vaikutuksista kuolonuhrien ja vakavien loukkaantumisten määrän vähentämisessä; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota laatimaan katsauksen taajama-alueista, joilla noudatetaan 30 km/h:n nopeusrajoitusta ja tämän nopeusrajoituksen vaikutuksista kuolonuhrien ja vakavien loukkaantumisten määrän vähentämisessä;

| 15. | kehottaa jäsenvaltioita korostamaan turvallisempaa pyöräilyä ja kävelyä koskevien valistus- ja koulutuskampanjoiden sekä pyöräilyä ja kävelyä edistävän politiikan merkitystä, koska taajama-alueella pyöräilevien ja jalankulkijoiden turvallisuus korreloi vahvasti sen kanssa, miten suosittuja pyöräily ja kävely ovat liikkumismuotoina; katsoo, että tarvittaessa ne voidaan yhdistää julkiseen liikenteeseen ja joukkoliikenteeseen; |
| --- | --- |

15.

kehottaa jäsenvaltioita korostamaan turvallisempaa pyöräilyä ja kävelyä koskevien valistus- ja koulutuskampanjoiden sekä pyöräilyä ja kävelyä edistävän politiikan merkitystä, koska taajama-alueella pyöräilevien ja jalankulkijoiden turvallisuus korreloi vahvasti sen kanssa, miten suosittuja pyöräily ja kävely ovat liikkumismuotoina; katsoo, että tarvittaessa ne voidaan yhdistää julkiseen liikenteeseen ja joukkoliikenteeseen;

| 16. | kehottaa komissiota kehittämään kaupunkiliikenteen turvallisuutta koskevat suuntaviivat, jotka voitaisiin sisällyttää kestävää kaupunkiliikennettä koskeviin suunnitelmiin, ja harkitsemaan EU:n yhteisrahoituksella toteutettavien kaupunkiliikennehankkeiden kytkemistä tällaisiin suunnitelmiin, joilla pyritään vähentämään liikenteen kuolonuhrien ja vakavien loukkaantumisten määrää; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota kehittämään kaupunkiliikenteen turvallisuutta koskevat suuntaviivat, jotka voitaisiin sisällyttää kestävää kaupunkiliikennettä koskeviin suunnitelmiin, ja harkitsemaan EU:n yhteisrahoituksella toteutettavien kaupunkiliikennehankkeiden kytkemistä tällaisiin suunnitelmiin, joilla pyritään vähentämään liikenteen kuolonuhrien ja vakavien loukkaantumisten määrää;

Ensiavun ja hätäpalvelun parantaminen

| 17. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan yhteisen eurooppalaisen hätänumeron 112 käyttöä ja varmistamaan, että hätäkeskukset ovat vaatimusten mukaisesti täydessä toimintavalmiudessa vuoteen 2015 mennessä, sekä toteuttamaan mahdollisimman pian niiden toiminnan käynnistymistä koskevan valistuskampanjan; |
| --- | --- |

17.

kehottaa jäsenvaltioita tukemaan yhteisen eurooppalaisen hätänumeron 112 käyttöä ja varmistamaan, että hätäkeskukset ovat vaatimusten mukaisesti täydessä toimintavalmiudessa vuoteen 2015 mennessä, sekä toteuttamaan mahdollisimman pian niiden toiminnan käynnistymistä koskevan valistuskampanjan;

| 18. | pitää myönteisenä, että komissio aikoo varmistaa, että vuoteen 2015 mennessä kaikkien jäsenvaltioiden kaikissa uusissa tyyppihyväksytyissä autoissa on yleinen 112-numeroon perustuva eCall-järjestelmä ja että samalla huolehditaan tietosuojaa koskevista määräyksistä; |
| --- | --- |

18.

pitää myönteisenä, että komissio aikoo varmistaa, että vuoteen 2015 mennessä kaikkien jäsenvaltioiden kaikissa uusissa tyyppihyväksytyissä autoissa on yleinen 112-numeroon perustuva eCall-järjestelmä ja että samalla huolehditaan tietosuojaa koskevista määräyksistä;

| 19. | kehottaa komissiota harkitsemaan jäsenvaltioiden parhaiden käytänteiden mukaisesti, että lähes täysi-ikäisille sallitaan avustettu ajoharjoittelu; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota harkitsemaan jäsenvaltioiden parhaiden käytänteiden mukaisesti, että lähes täysi-ikäisille sallitaan avustettu ajoharjoittelu;

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään järjestelmällisesti ensiavun antamista koskevaa opetusta, jotta sivulliset saataisiin aktivoitumaan onnettomuustilanteissa auttamaan uhreja ennen hätäpalvelun paikalle saapumista; |
| --- | --- |

20.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään järjestelmällisesti ensiavun antamista koskevaa opetusta, jotta sivulliset saataisiin aktivoitumaan onnettomuustilanteissa auttamaan uhreja ennen hätäpalvelun paikalle saapumista;

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan hätäpalveluja ja ajoneuvojen suunnittelijoita ja valmistajia yhteistyöhön, jotta voidaan varmistaa toiminnan tehokkuus ja pelastushenkilöstön ja loukkaantuneiden turvallisuus; |
| --- | --- |

21.

kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan hätäpalveluja ja ajoneuvojen suunnittelijoita ja valmistajia yhteistyöhön, jotta voidaan varmistaa toiminnan tehokkuus ja pelastushenkilöstön ja loukkaantuneiden turvallisuus;

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan pelastushenkilöstöä ottamaan käyttöön sähköisen terveydenhuollon järjestelmiä ja erityisesti käyttämään älykkäitä liikenneviestintäjärjestelmiä myös hälytysajoneuvoissa; |
| --- | --- |

22.

kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan pelastushenkilöstöä ottamaan käyttöön sähköisen terveydenhuollon järjestelmiä ja erityisesti käyttämään älykkäitä liikenneviestintäjärjestelmiä myös hälytysajoneuvoissa;

Onnettomuuksien jälkihoito ja pitkäaikainen kuntoutus

| 23. | kannustaa jäsenvaltioita tähdentämään onnettomuuksien jälkihoidon merkitystä terveydenhuoltopolitiikassaan ja kehittämään edelleen keskipitkän aikavälin sairaalahoitoa sekä sairaalassaolon jälkeistä hoitoa ja kuntoutusta, mukaan lukien liikenneonnettomuuksien uhrien ja silminnäkijöiden traumojen hoitaminen ja psykologinen terapia, esimerkiksi perustamalla tukipisteitä, jotka auttavat näitä henkilöitä kohentamaan elämänlaatuaan; |
| --- | --- |

23.

kannustaa jäsenvaltioita tähdentämään onnettomuuksien jälkihoidon merkitystä terveydenhuoltopolitiikassaan ja kehittämään edelleen keskipitkän aikavälin sairaalahoitoa sekä sairaalassaolon jälkeistä hoitoa ja kuntoutusta, mukaan lukien liikenneonnettomuuksien uhrien ja silminnäkijöiden traumojen hoitaminen ja psykologinen terapia, esimerkiksi perustamalla tukipisteitä, jotka auttavat näitä henkilöitä kohentamaan elämänlaatuaan;

| 24. | kehottaa jäsenvaltioita valistamaan vakavien loukkaantumisten vaikutuksista kytkemällä ne tiiviimmin muihin sosiaalisesti vaikuttaviin tekijöihin, kuten haitan, vamman tai liikuntarajoittuneisuuden asteeseen, ja kehittämään liikenneturvallisuutta käsitteleviä opetusohjelmia; |
| --- | --- |

24.

kehottaa jäsenvaltioita valistamaan vakavien loukkaantumisten vaikutuksista kytkemällä ne tiiviimmin muihin sosiaalisesti vaikuttaviin tekijöihin, kuten haitan, vamman tai liikuntarajoittuneisuuden asteeseen, ja kehittämään liikenneturvallisuutta käsitteleviä opetusohjelmia;

o

o o

| 25. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

25.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 56 E, 26.2.2013, s. 54.

(2)  EUVL C 168 E, 14.6.2013, s. 72.

(3)  EUVL C 166, 7.6.2011, s. 30.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0274.

(5)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja, joka koskee tieliikenneturvallisuuden poliittisten suuntaviivojen 2011–2020 tavoitteen 6 täytäntöönpanoa ja ensimmäistä välitavoitetta kohti vahinkostrategiaa.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/52

---

P7_TA(2013)0315

Perusoikeustilanne: standardit ja käytännöt Unkarissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 perusoikeustilanteesta: standardit ja käytännöt Unkarissa (16. helmikuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti) (2012/2130(INI))

(2016/C 075/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan, jossa esitetään unionin perustana olevat arvot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan, jossa esitetään unionin perustana olevat arvot,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3, 4, 6 ja 7 artiklan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 49, 56, 114, 167 ja 258 artiklan, Euroopan unionin perusoikeuskirjan sekä Euroopan ihmisoikeussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3, 4, 6 ja 7 artiklan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 49, 56, 114, 167 ja 258 artiklan, Euroopan unionin perusoikeuskirjan sekä Euroopan ihmisoikeussopimuksen,

| — | ottaa huomioon Unkarin viimeaikaisesta poliittisesta kehityksestä 16. helmikuuta 2012 antamansa päätöslauselman (1), jossa kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntaa kehotettiin seuraamaan yhteistyössä Euroopan komission, Euroopan neuvoston ja Venetsian komission kanssa sitä, onko päätöslauselmassa annetut suositukset pantu täytäntöön ja miten ne on pantu täytäntöön sekä esittämään tästä kertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Unkarin viimeaikaisesta poliittisesta kehityksestä 16. helmikuuta 2012 antamansa päätöslauselman (1), jossa kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntaa kehotettiin seuraamaan yhteistyössä Euroopan komission, Euroopan neuvoston ja Venetsian komission kanssa sitä, onko päätöslauselmassa annetut suositukset pantu täytäntöön ja miten ne on pantu täytäntöön sekä esittämään tästä kertomuksen,

| — | ottaa huomioon tiedotusvälineitä koskevasta lainsäädännöstä Unkarissa 10. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (2) ja Unkarin perustuslain tarkistamisesta 5. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiedotusvälineitä koskevasta lainsäädännöstä Unkarissa 10. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (2) ja Unkarin perustuslain tarkistamisesta 5. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman (3),

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2010 antamansa päätöslauselman perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa (2009) ja tehokkaasta täytäntöönpanosta Lissabonin sopimuksen jälkeen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2010 antamansa päätöslauselman perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa (2009) ja tehokkaasta täytäntöönpanosta Lissabonin sopimuksen jälkeen (4),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2012 antamansa päätöslauselman perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa 2010–2011 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2012 antamansa päätöslauselman perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa 2010–2011 (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklasta ”Unionin perusarvojen kunnioittaminen ja edistäminen” (COM(2003)0606), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklasta ”Unionin perusarvojen kunnioittaminen ja edistäminen” (COM(2003)0606),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 18. tammikuuta 2012 pidetyn täysistunnon keskustelussa Unkarin viimeaikaisista poliittisista kehitysvaiheista esitetyt neuvoston ja komission lausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 18. tammikuuta 2012 pidetyn täysistunnon keskustelussa Unkarin viimeaikaisista poliittisista kehitysvaiheista esitetyt neuvoston ja komission lausumat,

| — | ottaa huomioon 18. tammikuuta 2012 pidetyn täysistunnon keskustelussa Euroopan parlamentille puhuneen Unkarin pääministerin Viktor Orbánin lausumat Unkarin viimeaikaisesta poliittisesta kehityksestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. tammikuuta 2012 pidetyn täysistunnon keskustelussa Euroopan parlamentille puhuneen Unkarin pääministerin Viktor Orbánin lausumat Unkarin viimeaikaisesta poliittisesta kehityksestä,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan 9. helmikuuta 2012 järjestämän kuulemisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan 9. helmikuuta 2012 järjestämän kuulemisen,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin jäsenten valtuuskunnan raportin valtuuskunnan vierailusta Budapestiin 24.–26. syyskuuta 2012, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin jäsenten valtuuskunnan raportin valtuuskunnan vierailusta Budapestiin 24.–26. syyskuuta 2012,

| — | ottaa huomioon perusoikeustilannetta: standardit ja käytännöt Unkarissa (16. helmikuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti) koskevat työasiakirjat, jotka sisältävät työasiakirjat nro 1 oikeuslaitoksen riippumattomuus, nro 2 perusperiaatteet ja -oikeudet, nro 3 tiedotusvälineitä koskeva lainsäädäntö, nro 4 demokratian ja oikeusvaltion periaatteet ja nro 5 esittelijän yhteenveto, joita käsiteltiin kansalaisoikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa 10. heinäkuuta 2012, 20. syyskuuta 2012, 22. tammikuuta 2013, 7. maaliskuuta 2013 ja 8. huhtikuuta 2013, sekä Unkarin hallituksen niitä koskevat huomautukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perusoikeustilannetta: standardit ja käytännöt Unkarissa (16. helmikuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti) koskevat työasiakirjat, jotka sisältävät työasiakirjat nro 1 oikeuslaitoksen riippumattomuus, nro 2 perusperiaatteet ja -oikeudet, nro 3 tiedotusvälineitä koskeva lainsäädäntö, nro 4 demokratian ja oikeusvaltion periaatteet ja nro 5 esittelijän yhteenveto, joita käsiteltiin kansalaisoikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa 10. heinäkuuta 2012, 20. syyskuuta 2012, 22. tammikuuta 2013, 7. maaliskuuta 2013 ja 8. huhtikuuta 2013, sekä Unkarin hallituksen niitä koskevat huomautukset,

| — | ottaa huomioon Unkarin perustuslain, jonka Unkarin tasavallan kansalliskokous hyväksyi 18. huhtikuuta 2011 ja joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2012 (jäljempänä ”uusi perustuslaki”) sekä Unkarin uuden perustuslain siirtymämääräykset, jotka kansalliskokous hyväksyi 30. joulukuuta 2011 ja jotka tulivat myös voimaan 1. tammikuuta 2012 (jäljempänä ”siirtymämääräykset”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Unkarin perustuslain, jonka Unkarin tasavallan kansalliskokous hyväksyi 18. huhtikuuta 2011 ja joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2012 (jäljempänä ”uusi perustuslaki”) sekä Unkarin uuden perustuslain siirtymämääräykset, jotka kansalliskokous hyväksyi 30. joulukuuta 2011 ja jotka tulivat myös voimaan 1. tammikuuta 2012 (jäljempänä ”siirtymämääräykset”),

| — | ottaa huomioon ensimmäisen uutta perustuslakia koskevan muutoksen, jota kansantaloudesta vastaava ministeri ehdotti 17. huhtikuuta 2012 ja jonka Unkarin parlamentti hyväksyi 4. kesäkuuta 2012 ja jossa vahvistetaan, että siirtymämääräykset ovat osa uutta perustuslakia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisen uutta perustuslakia koskevan muutoksen, jota kansantaloudesta vastaava ministeri ehdotti 17. huhtikuuta 2012 ja jonka Unkarin parlamentti hyväksyi 4. kesäkuuta 2012 ja jossa vahvistetaan, että siirtymämääräykset ovat osa uutta perustuslakia,

| — | ottaa huomioon toisen uutta perustuslakia koskevan muutoksen, jota ehdotettiin 18. syyskuuta 2012 yksittäisen jäsenen lakialoitteen muodossa, jonka Unkarin parlamentti hyväksyi 29. lokakuuta 2012 ja jonka nojalla siirtymäsäännöksiin sisällytetään vaatimus äänestäjien rekisteröinnistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toisen uutta perustuslakia koskevan muutoksen, jota ehdotettiin 18. syyskuuta 2012 yksittäisen jäsenen lakialoitteen muodossa, jonka Unkarin parlamentti hyväksyi 29. lokakuuta 2012 ja jonka nojalla siirtymäsäännöksiin sisällytetään vaatimus äänestäjien rekisteröinnistä,

| — | ottaa huomioon kolmannen uutta perustuslakia koskevan muutoksen, jota ehdotettiin 7. joulukuuta 2012 ja jonka Unkarin parlamentti hyväksyi 21. joulukuuta 2012 ja jossa vahvistetaan, että maatalous- ja metsämaan hankkimista ja käyttöä koskevat rajoitukset ja edellytykset sekä integroidun maataloustuotannon organisaatiota koskevat säännöt määritellään keskeisessä laissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kolmannen uutta perustuslakia koskevan muutoksen, jota ehdotettiin 7. joulukuuta 2012 ja jonka Unkarin parlamentti hyväksyi 21. joulukuuta 2012 ja jossa vahvistetaan, että maatalous- ja metsämaan hankkimista ja käyttöä koskevat rajoitukset ja edellytykset sekä integroidun maataloustuotannon organisaatiota koskevat säännöt määritellään keskeisessä laissa,

| — | ottaa huomioon neljännen uutta perustuslakia koskevan muutoksen, jota ehdotettiin 8. helmikuuta 2013 yksittäisen jäsenen lakialoitteen muodossa ja jonka Unkarin parlamentti hyväksyi 11. maaliskuuta 2013 ja jossa muiden säännösten muassa uuden perustuslain tekstiin sisällytetään kaikki siirtymäsäännökset (lukuun ottamatta eräitä määräyksiä, kuten äänestäjien rekisteröintivelvollisuutta), jotka Unkarin perustuslakituomioistuin kumosi 28. joulukuuta 2012 menettelyyn liittyvillä perusteilla (päätös nro 45/2012), sekä muut tämän asiakirjan tosiasiallisesti siirtymäsäännösten luonteiset säännökset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neljännen uutta perustuslakia koskevan muutoksen, jota ehdotettiin 8. helmikuuta 2013 yksittäisen jäsenen lakialoitteen muodossa ja jonka Unkarin parlamentti hyväksyi 11. maaliskuuta 2013 ja jossa muiden säännösten muassa uuden perustuslain tekstiin sisällytetään kaikki siirtymäsäännökset (lukuun ottamatta eräitä määräyksiä, kuten äänestäjien rekisteröintivelvollisuutta), jotka Unkarin perustuslakituomioistuin kumosi 28. joulukuuta 2012 menettelyyn liittyvillä perusteilla (päätös nro 45/2012), sekä muut tämän asiakirjan tosiasiallisesti siirtymäsäännösten luonteiset säännökset,

| — | ottaa huomioon Unkarin tuomioistuinten organisaatiosta ja hallinnosta vuonna 2011 annetun lain CLXI muuttamisesta annetun vuoden 2012 lain CXI ja Unkarin tuomareiden oikeudellisesta asemasta ja palkkioista annetun vuoden 2011 lain CLXII, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Unkarin tuomioistuinten organisaatiosta ja hallinnosta vuonna 2011 annetun lain CLXI muuttamisesta annetun vuoden 2012 lain CXI ja Unkarin tuomareiden oikeudellisesta asemasta ja palkkioista annetun vuoden 2011 lain CLXII,

| — | ottaa huomioon tietyissä oikeudellisissa suhteissa sovellettavaa yläikärajaa koskevista lainsäädäntötarkistuksista annetun vuoden 2013 lain XX, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tietyissä oikeudellisissa suhteissa sovellettavaa yläikärajaa koskevista lainsäädäntötarkistuksista annetun vuoden 2013 lain XX,

| — | ottaa huomioon omantunnon- ja uskonnonvapaudesta ja Unkarin kirkkojen, uskontokuntien ja uskonnollisten yhteisöjen oikeudellisesta asemasta annetun vuoden 2011 lain CCVI (jäljempänä ”kirkkolaki”), joka hyväksyttiin 30. joulukuuta 2011 ja joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2012, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon omantunnon- ja uskonnonvapaudesta ja Unkarin kirkkojen, uskontokuntien ja uskonnollisten yhteisöjen oikeudellisesta asemasta annetun vuoden 2011 lain CCVI (jäljempänä ”kirkkolaki”), joka hyväksyttiin 30. joulukuuta 2011 ja joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2012,

| — | ottaa huomioon Euroopan komission Demokratiaa oikeusteitse -komissiolle (Venetsian komissio) laatimat lausunnot CDL(2011)016, CDL(2011)001, CDL-AD(2012)001, CDL-AD(2012)009, CDL-AD(2012)020 ja CDL-AD(2012)004 Unkarin uudesta perustuslaista, kolmesta oikeudellisesta kysymyksestä, jotka liittyvät Unkarin uuden perustuslain laatimisprosessiin, Unkarin tuomareiden oikeudellisesta asemasta ja palkkioista annettuun vuoden 2011 lakiin ja Unkarin tuomioistuinten organisaatiosta ja hallinnosta annettuun vuoden 2011 lakiin CLXI ja Unkarin perustuslaista annettuun vuoden 2011 lakiin CLI, oikeuslaitosta koskeviin keskeisiin lakeihin, joita tarkistettiin Unkaria koskevan lausunnon CDL-AD(2012)001 hyväksymisen jälkeen, ja omantunnon- ja uskonnonvapaudesta ja Unkarin kirkkojen, uskontokuntien ja uskonnollisten yhteisöjen oikeudellisesta asemasta annettuun lakiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission Demokratiaa oikeusteitse -komissiolle (Venetsian komissio) laatimat lausunnot CDL(2011)016, CDL(2011)001, CDL-AD(2012)001, CDL-AD(2012)009, CDL-AD(2012)020 ja CDL-AD(2012)004 Unkarin uudesta perustuslaista, kolmesta oikeudellisesta kysymyksestä, jotka liittyvät Unkarin uuden perustuslain laatimisprosessiin, Unkarin tuomareiden oikeudellisesta asemasta ja palkkioista annettuun vuoden 2011 lakiin ja Unkarin tuomioistuinten organisaatiosta ja hallinnosta annettuun vuoden 2011 lakiin CLXI ja Unkarin perustuslaista annettuun vuoden 2011 lakiin CLI, oikeuslaitosta koskeviin keskeisiin lakeihin, joita tarkistettiin Unkaria koskevan lausunnon CDL-AD(2012)001 hyväksymisen jälkeen, ja omantunnon- ja uskonnonvapaudesta ja Unkarin kirkkojen, uskontokuntien ja uskonnollisten yhteisöjen oikeudellisesta asemasta annettuun lakiin,

| — | ottaa huomioon Venetsian komission ja ETYJin/ODIHR:n yhteisen lausunnon CDL-AD(2012)012 Unkarin parlamentin jäsenten vaaleista annetusta laista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venetsian komission ja ETYJin/ODIHR:n yhteisen lausunnon CDL-AD(2012)012 Unkarin parlamentin jäsenten vaaleista annetusta laista,

| — | ottaa huomioon Unkarin hallituksen huomautukset CDL(2012)072, CDL(2012)046 ja CDL(2012)045 Venetsian komission lausuntoluonnoksesta oikeuslaitosta koskevista keskeisistä laeista, joita tarkistettiin lausunnon CDL-AD(2012)001 hyväksymisen jälkeen, Unkarin parlamentin jäsenten vaaleista annettua lakia koskevasta yhteisestä lausuntoluonnoksesta ja Unkarin perustuslakituomioistuimesta annettua vuoden 2011 lakia CLI koskevasta lausuntoluonnoksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Unkarin hallituksen huomautukset CDL(2012)072, CDL(2012)046 ja CDL(2012)045 Venetsian komission lausuntoluonnoksesta oikeuslaitosta koskevista keskeisistä laeista, joita tarkistettiin lausunnon CDL-AD(2012)001 hyväksymisen jälkeen, Unkarin parlamentin jäsenten vaaleista annettua lakia koskevasta yhteisestä lausuntoluonnoksesta ja Unkarin perustuslakituomioistuimesta annettua vuoden 2011 lakia CLI koskevasta lausuntoluonnoksesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston pääsihteerin Thorbjørn Jaglandin toteuttamat aloitteet, mukaan lukien pääsihteerin Unkarin varapääministerille Tibor Navracsicille osoittamassa, 24. huhtikuuta 2012 päivätyssä kirjeessä oikeuslaitoksesta esitetyt suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston pääsihteerin Thorbjørn Jaglandin toteuttamat aloitteet, mukaan lukien pääsihteerin Unkarin varapääministerille Tibor Navracsicille osoittamassa, 24. huhtikuuta 2012 päivätyssä kirjeessä oikeuslaitoksesta esitetyt suositukset,

| — | ottaa huomioon Tibor Navracsicsin 10. toukokuuta 2012 ja 7. kesäkuuta 2012 päivätyt vastauskirjeet, joissa ilmoitetaan Unkarin viranomaisten aikomuksesta käsitellä Thorbjørn Jaglandin suosituksia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tibor Navracsicsin 10. toukokuuta 2012 ja 7. kesäkuuta 2012 päivätyt vastauskirjeet, joissa ilmoitetaan Unkarin viranomaisten aikomuksesta käsitellä Thorbjørn Jaglandin suosituksia,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston pääsihteerin Thorbjørn Jaglandin Tibor Navracsicsille lähettämän, 6. maaliskuuta 2013 päivätyn kirjeen, jossa pääsihteeri ilmaisee huolensa uuden perustuslain neljättä muutosta koskevasta ehdotuksesta ja kehottaa lykkäämään lopullista äänestystä, sekä Tibor Navracsicin 7. maaliskuuta 2013 päivätyn vastauskirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston pääsihteerin Thorbjørn Jaglandin Tibor Navracsicsille lähettämän, 6. maaliskuuta 2013 päivätyn kirjeen, jossa pääsihteeri ilmaisee huolensa uuden perustuslain neljättä muutosta koskevasta ehdotuksesta ja kehottaa lykkäämään lopullista äänestystä, sekä Tibor Navracsicin 7. maaliskuuta 2013 päivätyn vastauskirjeen,

| — | ottaa huomioon Saksan, Alankomaiden, Tanskan ja Suomen ulkoasiainministerien komission puheenjohtajalle José Manuel Barrosolle lähettämän, 6. maaliskuuta 2013 päivätyn kirjeen, jossa kehotetaan luomaan mekanismi perusarvojen noudattamisen edistämiseksi jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Saksan, Alankomaiden, Tanskan ja Suomen ulkoasiainministerien komission puheenjohtajalle José Manuel Barrosolle lähettämän, 6. maaliskuuta 2013 päivätyn kirjeen, jossa kehotetaan luomaan mekanismi perusarvojen noudattamisen edistämiseksi jäsenvaltioissa,

| — | ottaa huomioon Unkarin ulkoasiainministerin János Martonyin EU:n jäsenvaltioiden kaikille ulkoasiainministereille lähettämän, 8. maaliskuuta 2013 päivätyn kirjeen, jossa selitetään neljännen muutoksen tarkoitusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Unkarin ulkoasiainministerin János Martonyin EU:n jäsenvaltioiden kaikille ulkoasiainministereille lähettämän, 8. maaliskuuta 2013 päivätyn kirjeen, jossa selitetään neljännen muutoksen tarkoitusta,

| — | ottaa huomioon José Manuel Barroson Viktor Orbánille lähettämän, 8. maaliskuuta 2013 päivätyn kirjeen uuden perustuslain neljättä muutosta koskevista Euroopan komission huolista ja Viktor Orbánin komission puheenjohtajalle lähettämän vastauskirjeen, joista molemmista lähetettiin jäljennökset sekä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle Herman Van Rompuylle että Euroopan parlamentin puhemiehelle Martin Schulzille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon José Manuel Barroson Viktor Orbánille lähettämän, 8. maaliskuuta 2013 päivätyn kirjeen uuden perustuslain neljättä muutosta koskevista Euroopan komission huolista ja Viktor Orbánin komission puheenjohtajalle lähettämän vastauskirjeen, joista molemmista lähetettiin jäljennökset sekä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle Herman Van Rompuylle että Euroopan parlamentin puhemiehelle Martin Schulzille,

| — | ottaa huomioon puheenjohtaja Barroson ja pääsihteeri Jaglandin 11. maaliskuuta 2013 antaman yhteisen lausuman, jossa toistetaan heidän huolensa uuden perustuslain neljännestä muutoksesta oikeusvaltioperiaatteen osalta, ja ottaa huomioon, että pääministeri Orbán vahvisti puheenjohtaja Barrosolle 8. maaliskuuta 2013 lähettämässään kirjeessä Unkarin hallituksen ja parlamentin olevan täysin sitoutuneita eurooppalaisiin normeihin ja arvoihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtaja Barroson ja pääsihteeri Jaglandin 11. maaliskuuta 2013 antaman yhteisen lausuman, jossa toistetaan heidän huolensa uuden perustuslain neljännestä muutoksesta oikeusvaltioperiaatteen osalta, ja ottaa huomioon, että pääministeri Orbán vahvisti puheenjohtaja Barrosolle 8. maaliskuuta 2013 lähettämässään kirjeessä Unkarin hallituksen ja parlamentin olevan täysin sitoutuneita eurooppalaisiin normeihin ja arvoihin,

| — | ottaa huomioon János Martonyin Thorbjørn Jaglandille 13. maaliskuuta 2013 lähettämän Venetsian komission lausuntopyynnön Unkarin uuden perustuslain neljännestä muutoksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon János Martonyin Thorbjørn Jaglandille 13. maaliskuuta 2013 lähettämän Venetsian komission lausuntopyynnön Unkarin uuden perustuslain neljännestä muutoksesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 17. huhtikuuta 2013 pidetyn täysistunnon keskustelussa Unkarin perustuslaillisesta tilanteesta esitetyt neuvoston ja komission lausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 17. huhtikuuta 2013 pidetyn täysistunnon keskustelussa Unkarin perustuslaillisesta tilanteesta esitetyt neuvoston ja komission lausumat,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun Thomas Hammarbergin János Martonyille lähettämän, 16. joulukuuta 2011 päivätyn kirjeen, jossa ilmaistaan huolia omantunnon- ja uskonnonvapaudesta ja Unkarin kirkkojen, uskontokuntien ja uskonnollisten yhteisöjen oikeudellisesta asemassa annetusta uudesta laista, ja ottaa huomioon János Martonyin 12. tammikuuta 2012 päivätyn vastauksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun Thomas Hammarbergin János Martonyille lähettämän, 16. joulukuuta 2011 päivätyn kirjeen, jossa ilmaistaan huolia omantunnon- ja uskonnonvapaudesta ja Unkarin kirkkojen, uskontokuntien ja uskonnollisten yhteisöjen oikeudellisesta asemassa annetusta uudesta laista, ja ottaa huomioon János Martonyin 12. tammikuuta 2012 päivätyn vastauksen,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeusvaltuutetun 25. helmikuuta 2011 annetun lausunnon nro CommDH(2011)10 Unkarin tiedotusvälineitä koskevasta lainsäädännöstä tiedotusvälineiden vapautta koskevien Euroopan neuvoston normien valossa sekä hallituksen viestinnästä vastaavan Unkarin ministerin 30. toukokuuta 2011 esittämät huomautukset kyseisestä lausunnosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeusvaltuutetun 25. helmikuuta 2011 annetun lausunnon nro CommDH(2011)10 Unkarin tiedotusvälineitä koskevasta lainsäädännöstä tiedotusvälineiden vapautta koskevien Euroopan neuvoston normien valossa sekä hallituksen viestinnästä vastaavan Unkarin ministerin 30. toukokuuta 2011 esittämät huomautukset kyseisestä lausunnosta,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston (OHCHR) 15. helmikuuta 2012 antaman lausunnon, jossa kehotetaan Unkaria harkitsemaan uudelleen lainsäädäntöä, jonka perusteella paikallisviranomaiset voivat kriminalisoida asunnottomuuden, ja 11. joulukuuta 2012 annetun lausunnon, jossa kehotetaan pitämään voimassa perustuslakituomioistuimen päätös asunnottomuuden kriminalisoinnin poistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston (OHCHR) 15. helmikuuta 2012 antaman lausunnon, jossa kehotetaan Unkaria harkitsemaan uudelleen lainsäädäntöä, jonka perusteella paikallisviranomaiset voivat kriminalisoida asunnottomuuden, ja 11. joulukuuta 2012 annetun lausunnon, jossa kehotetaan pitämään voimassa perustuslakituomioistuimen päätös asunnottomuuden kriminalisoinnin poistamisesta,

| — | ottaa huomioon OHCHR:n 15. maaliskuuta 2013 antamat lausumat, joissa ilmaistaan huolia uutta perustuslakia koskevan neljännen muutoksen hyväksymisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OHCHR:n 15. maaliskuuta 2013 antamat lausumat, joissa ilmaistaan huolia uutta perustuslakia koskevan neljännen muutoksen hyväksymisestä,

| — | ottaa huomioon Euroopan komission Unkaria vastaan käynnistämän ja meneillään olevan rikkomusmenettelyn asiassa C-288/12 entisen tietosuojavaltuutetun toimeksiannon päättämisen laillisuudesta, joka on parhaillaan käsiteltävänä EU:n tuomioistuimessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission Unkaria vastaan käynnistämän ja meneillään olevan rikkomusmenettelyn asiassa C-288/12 entisen tietosuojavaltuutetun toimeksiannon päättämisen laillisuudesta, joka on parhaillaan käsiteltävänä EU:n tuomioistuimessa,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 6. marraskuuta 2012 tekemän päätöksen unkarilaisten tuomareiden eläkeiän jyrkästä alentamisesta, ja ottaa huomioon Unkarin parlamentin sen jälkeen 11. maaliskuuta 2013 hyväksymän vuoden 2013 lain XX, jolla muutetaan vuoden 2011 lakia CLXII Euroopan unionin tuomioistuimen päätöksen mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 6. marraskuuta 2012 tekemän päätöksen unkarilaisten tuomareiden eläkeiän jyrkästä alentamisesta, ja ottaa huomioon Unkarin parlamentin sen jälkeen 11. maaliskuuta 2013 hyväksymän vuoden 2013 lain XX, jolla muutetaan vuoden 2011 lakia CLXII Euroopan unionin tuomioistuimen päätöksen mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Unkarin perustuslakituomioistuimen 16. heinäkuuta 2012 tekemän päätöksen (nro 33/2012) tuomareiden eläkeiän alentamisesta Unkarissa, 28. joulukuuta 2012 tekemän päätöksen (nro 45/2012) uuden perustuslain siirtymämääräyksistä, 4. tammikuuta 2013 (nro 1/2013) tekemän päätöksen vaalimenettelystä annetusta laista ja 26. helmikuuta 2013 tekemän päätöksen (nro 6/2013) uskonnonvapaudesta ja kirkkojen oikeudellisesta asemasta annetusta laista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Unkarin perustuslakituomioistuimen 16. heinäkuuta 2012 tekemän päätöksen (nro 33/2012) tuomareiden eläkeiän alentamisesta Unkarissa, 28. joulukuuta 2012 tekemän päätöksen (nro 45/2012) uuden perustuslain siirtymämääräyksistä, 4. tammikuuta 2013 (nro 1/2013) tekemän päätöksen vaalimenettelystä annetusta laista ja 26. helmikuuta 2013 tekemän päätöksen (nro 6/2013) uskonnonvapaudesta ja kirkkojen oikeudellisesta asemasta annetusta laista,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen seurantakomitean raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen seurantakomitean raportit,

| — | ottaa huomioon vuonna 2013 annetun lain LXXII kansallisen turvallisuuden valvontaan liittyvistä uusista säännöistä ja määräyksistä; ottaa huomioon kirjeen, jonka tohtori András Zs. Varga lähetti 27. toukokuuta 2013 Unkarin parlamentin perustuslaki-, oikeus- ja prosessiasioiden valiokunnan puheenjohtajalle tohtori András Cser-Palkovicsille ja jossa esitettiin huoli kansallisen turvallisuuden valvontaan liittyvistä uusista säännöistä ja määräyksistä annetusta lainsäädännöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2013 annetun lain LXXII kansallisen turvallisuuden valvontaan liittyvistä uusista säännöistä ja määräyksistä; ottaa huomioon kirjeen, jonka tohtori András Zs. Varga lähetti 27. toukokuuta 2013 Unkarin parlamentin perustuslaki-, oikeus- ja prosessiasioiden valiokunnan puheenjohtajalle tohtori András Cser-Palkovicsille ja jossa esitettiin huoli kansallisen turvallisuuden valvontaan liittyvistä uusista säännöistä ja määräyksistä annetusta lainsäädännöstä,

| — | ottaa huomioon uutta perustuslakia koskevan neljännen muutoksen tulevan arvioinnin Euroopan komissiossa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uutta perustuslakia koskevan neljännen muutoksen tulevan arvioinnin Euroopan komissiossa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0229/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0229/2013),

TAUSTA JA TÄRKEIMMÄT KÄSITELTÄVÄT ASIAT

Yhteiset eurooppalaiset arvot

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni perustuu ihmisarvon kunnioittamisen, vapauden, kansanvallan, tasa-arvon, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen periaatteille, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa todetaan, perusoikeuksien ja -vapauksien yksiselitteiselle kunnioittamiselle, kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa todetaan, sekä mainittujen oikeuksien, vapauksien ja periaatteiden oikeudellisen arvon tunnustamiselle, mikä vahvistuu entisestään EU:n liittyessä Euroopan ihmisoikeussopimukseen SEU-sopimuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni perustuu ihmisarvon kunnioittamisen, vapauden, kansanvallan, tasa-arvon, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen periaatteille, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa todetaan, perusoikeuksien ja -vapauksien yksiselitteiselle kunnioittamiselle, kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa todetaan, sekä mainittujen oikeuksien, vapauksien ja periaatteiden oikeudellisen arvon tunnustamiselle, mikä vahvistuu entisestään EU:n liittyessä Euroopan ihmisoikeussopimukseen SEU-sopimuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| B. | ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistetut arvot ovat EU:n alueella eläviin henkilöihin ja erityisesti sen kansalaisiin liittyvien oikeuksien ydintä riippumatta heidän kansallisuudestaan tai kulttuurisesta tai uskonnollisesta taustastaan, ja katsoo, että nämä henkilöt pystyvät käyttämään kyseisiä oikeuksia täysimääräisesti ainoastaan, jos Euroopan unionin perusarvoja ja -periaatteita noudatetaan; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistetut arvot ovat EU:n alueella eläviin henkilöihin ja erityisesti sen kansalaisiin liittyvien oikeuksien ydintä riippumatta heidän kansallisuudestaan tai kulttuurisesta tai uskonnollisesta taustastaan, ja katsoo, että nämä henkilöt pystyvät käyttämään kyseisiä oikeuksia täysimääräisesti ainoastaan, jos Euroopan unionin perusarvoja ja -periaatteita noudatetaan;

| C. | katsoo, että 2 artiklassa vahvistettujen arvojen poliittinen ja oikeudellinen tarkastelu on demokraattisen yhteiskuntamme ehdoton perusta ja että siksi kaikkien EU:n toimielinten sekä jäsenvaltioiden on selkeästi ja yksiselitteisesti tunnustettava kannattavansa niitä; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että 2 artiklassa vahvistettujen arvojen poliittinen ja oikeudellinen tarkastelu on demokraattisen yhteiskuntamme ehdoton perusta ja että siksi kaikkien EU:n toimielinten sekä jäsenvaltioiden on selkeästi ja yksiselitteisesti tunnustettava kannattavansa niitä;

| D. | katsoo, että kyseisten yhteisten arvojen kunnioittaminen ja edistäminen on Euroopan unionin identiteetin olennainen osa ja sen lisäksi yksiselitteinen SEU-sopimuksen 3 artiklan 1 ja 5 kohdasta johtuva velvoite ja siten ehdoton edellytys EU:n jäsenvaltioksi tulemiselle sekä jäsenyyden täysien erioikeuksien säilyttämiselle; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että kyseisten yhteisten arvojen kunnioittaminen ja edistäminen on Euroopan unionin identiteetin olennainen osa ja sen lisäksi yksiselitteinen SEU-sopimuksen 3 artiklan 1 ja 5 kohdasta johtuva velvoite ja siten ehdoton edellytys EU:n jäsenvaltioksi tulemiselle sekä jäsenyyden täysien erioikeuksien säilyttämiselle;

| E. | ottaa huomioon, että ehdokasvaltioita Kööpenhaminan kriteerien perusteella koskevia velvoitteita sovelletaan edelleen jäsenvaltioihin EU:hun liittymisen jälkeen SEU-sopimuksen 2 artiklan ja vilpittömän yhteistyön periaatteen nojalla, ja katsoo, että kaikkia jäsenvaltioita pitäisi siksi arvioida säännöllisesti, jotta voidaan varmistaa niiden edelleen noudattavan EU:n yhteisiä arvoja; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että ehdokasvaltioita Kööpenhaminan kriteerien perusteella koskevia velvoitteita sovelletaan edelleen jäsenvaltioihin EU:hun liittymisen jälkeen SEU-sopimuksen 2 artiklan ja vilpittömän yhteistyön periaatteen nojalla, ja katsoo, että kaikkia jäsenvaltioita pitäisi siksi arvioida säännöllisesti, jotta voidaan varmistaa niiden edelleen noudattavan EU:n yhteisiä arvoja;

| F. | ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 6 artiklan 3 kohdassa korostetaan, että Euroopan ihmisoikeussopimuksessa taatut ja jäsenvaltioiden yhteisestä valtiosääntöperinteestä johtuvat perusoikeudet ovat yleisinä periaatteina osa unionin oikeutta, ja katsoo, että kyseiset oikeudet ovat demokraattisten eurooppalaisten valtioiden yhteistä perintöä ja niiden yhteinen voimavara; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 6 artiklan 3 kohdassa korostetaan, että Euroopan ihmisoikeussopimuksessa taatut ja jäsenvaltioiden yhteisestä valtiosääntöperinteestä johtuvat perusoikeudet ovat yleisinä periaatteina osa unionin oikeutta, ja katsoo, että kyseiset oikeudet ovat demokraattisten eurooppalaisten valtioiden yhteistä perintöä ja niiden yhteinen voimavara;

| G. | ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä ja SEU-sopimuksen 6 artiklan mukaisesti perusoikeuskirjalla on sama oikeudellinen arvo kuin perussopimuksilla, mikä muuttaa arvot ja periaatteet konkreettisiksi ja täytäntöönpantaviksi oikeuksiksi; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä ja SEU-sopimuksen 6 artiklan mukaisesti perusoikeuskirjalla on sama oikeudellinen arvo kuin perussopimuksilla, mikä muuttaa arvot ja periaatteet konkreettisiksi ja täytäntöönpantaviksi oikeuksiksi;

| H. | ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdassa unionin elimille annetaan tarkasti määritellyn menettelyn perusteella valtuudet arvioida, onko olemassa selvä vaara, että jokin jäsenvaltio loukkaa vakavasti 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja, sekä mahdollisuus ryhtyä poliittisiin toimenpiteisiin kyseisen jäsenvaltion kanssa estääkseen ja korjatakseen rikkomiset; ottaa huomioon, että ennen tätä määrittelyä neuvosto kuulee kyseistä jäsenvaltiota samaa menettelyä noudattaen; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdassa unionin elimille annetaan tarkasti määritellyn menettelyn perusteella valtuudet arvioida, onko olemassa selvä vaara, että jokin jäsenvaltio loukkaa vakavasti 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja, sekä mahdollisuus ryhtyä poliittisiin toimenpiteisiin kyseisen jäsenvaltion kanssa estääkseen ja korjatakseen rikkomiset; ottaa huomioon, että ennen tätä määrittelyä neuvosto kuulee kyseistä jäsenvaltiota samaa menettelyä noudattaen;

| I. | ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 2 artiklan soveltamisalaa ei rajoiteta perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohdalla ja SEU-sopimuksen 7 artikla ei rajoitu EU:n lainsäädännön kattamiin politiikanaloihin, ja katsoo siksi, että EU voi toimia myös, jos yhteisiä arvoja loukataan tai niiden loukkaamisesta on selvä vaara jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 2 artiklan soveltamisalaa ei rajoiteta perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohdalla ja SEU-sopimuksen 7 artikla ei rajoitu EU:n lainsäädännön kattamiin politiikanaloihin, ja katsoo siksi, että EU voi toimia myös, jos yhteisiä arvoja loukataan tai niiden loukkaamisesta on selvä vaara jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla;

| J. | ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden on tuettava unionin tehtävien täyttämistä ja pidättäydyttävä kaikista toimenpiteistä, jotka voisivat vaarantaa unionin tavoitteiden toteutumisen, mukaan lukien unionin yhteisten arvojen kunnioittamista ja edistämistä koskeva tavoite; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden on tuettava unionin tehtävien täyttämistä ja pidättäydyttävä kaikista toimenpiteistä, jotka voisivat vaarantaa unionin tavoitteiden toteutumisen, mukaan lukien unionin yhteisten arvojen kunnioittamista ja edistämistä koskeva tavoite;

| K. | ottaa huomioon, että unionin yhteisten arvojen kunnioittaminen liittyy olennaisesti EU:n sitoutumiseen moninaisuuteen, joka ilmenee unionin velvollisuutena kunnioittaa ”jäsenvaltioiden tasa-arvoa perussopimuksia sovellettaessa sekä niiden kansallista identiteettiä, joka on olennainen osa niiden poliittisia ja valtiosäännön rakenteita”, kuten SEU-sopimuksen 4 artiklan 2 kohdassa määrätään; toteaa, että SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaiset eurooppalaiset perusarvot ovat seurausta jäsenvaltioille yhteisistä perustuslaillisista perinteistä eikä niitä sen vuoksi voida asettaa vastakkain SEU-sopimuksen 4 artiklan mukaisen velvoitteen kanssa, vaan ne muodostavat perustavan kehyksen, jossa jäsenvaltiot voivat säilyttää kansallisen identiteettinsä ja kehittää sitä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että unionin yhteisten arvojen kunnioittaminen liittyy olennaisesti EU:n sitoutumiseen moninaisuuteen, joka ilmenee unionin velvollisuutena kunnioittaa ”jäsenvaltioiden tasa-arvoa perussopimuksia sovellettaessa sekä niiden kansallista identiteettiä, joka on olennainen osa niiden poliittisia ja valtiosäännön rakenteita”, kuten SEU-sopimuksen 4 artiklan 2 kohdassa määrätään; toteaa, että SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaiset eurooppalaiset perusarvot ovat seurausta jäsenvaltioille yhteisistä perustuslaillisista perinteistä eikä niitä sen vuoksi voida asettaa vastakkain SEU-sopimuksen 4 artiklan mukaisen velvoitteen kanssa, vaan ne muodostavat perustavan kehyksen, jossa jäsenvaltiot voivat säilyttää kansallisen identiteettinsä ja kehittää sitä;

| L. | ottaa huomioon, että perussopimusten puitteissa ”kansallisten identiteettien” (SEU-sopimuksen 4 artiklan 2 kohta) ja ”jäsenvaltioiden erilaisten oikeusjärjestelmien ja -perinteiden” (SEUT-sopimuksen 67 artikla) kunnioittaminen liittyy olennaisesti vilpittömän yhteistyön (SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 kohta), vastavuoroisen tunnustamisen (SEUT-sopimuksen 81 ja 82 artikla) ja siten keskinäisen luottamuksen periaatteisiin sekä kulttuurien ja kielten monimuotoisuuden kunnioittamiseen (SEU-sopimuksen 3 artiklan 3 kohta); |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että perussopimusten puitteissa ”kansallisten identiteettien” (SEU-sopimuksen 4 artiklan 2 kohta) ja ”jäsenvaltioiden erilaisten oikeusjärjestelmien ja -perinteiden” (SEUT-sopimuksen 67 artikla) kunnioittaminen liittyy olennaisesti vilpittömän yhteistyön (SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 kohta), vastavuoroisen tunnustamisen (SEUT-sopimuksen 81 ja 82 artikla) ja siten keskinäisen luottamuksen periaatteisiin sekä kulttuurien ja kielten monimuotoisuuden kunnioittamiseen (SEU-sopimuksen 3 artiklan 3 kohta);

| M. | katsoo, että yhteisistä periaatteista ja arvoista loukkaamista jäsenvaltiossa ei voida perustella kansallisilla perinteillä eikä kansallisen identiteetin ilmaisulla, jos kyseinen loukkaaminen aiheuttaa periaatteiden ja arvojen heikkenemisen Euroopan rakentamisen ytimessä, esimerkiksi demokraattisten arvojen, oikeusvaltion tai vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen heikkenemisen, minkä vuoksi viittausta SEU-sopimuksen 4 artiklan 2 kohtaan voidaan soveltaa vain, mikäli jäsenvaltio kunnioittaa SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuja arvoja; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että yhteisistä periaatteista ja arvoista loukkaamista jäsenvaltiossa ei voida perustella kansallisilla perinteillä eikä kansallisen identiteetin ilmaisulla, jos kyseinen loukkaaminen aiheuttaa periaatteiden ja arvojen heikkenemisen Euroopan rakentamisen ytimessä, esimerkiksi demokraattisten arvojen, oikeusvaltion tai vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen heikkenemisen, minkä vuoksi viittausta SEU-sopimuksen 4 artiklan 2 kohtaan voidaan soveltaa vain, mikäli jäsenvaltio kunnioittaa SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuja arvoja;

| N. | ottaa huomioon, että unionin tavoitteena on vaalia ja puolustaa arvojaan kansainvälisissä suhteissaan, kuten SEU-sopimuksen 3 artiklan 5 kohdassa todetaan, ja että tavoitetta vahvistetaan entisestään erityisvelvoitteella, jonka mukaan unionin toiminta kansainvälisellä tasolla perustuu sen perustamisen, kehittämisen ja laajentumisen johtoajatuksena oleviin periaatteisiin: demokratiaan, oikeusvaltioon ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien yleismaailmallisuuteen ja jakamattomuuteen (SEU-sopimuksen 21 artiklan 1 kohta); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että unionin tavoitteena on vaalia ja puolustaa arvojaan kansainvälisissä suhteissaan, kuten SEU-sopimuksen 3 artiklan 5 kohdassa todetaan, ja että tavoitetta vahvistetaan entisestään erityisvelvoitteella, jonka mukaan unionin toiminta kansainvälisellä tasolla perustuu sen perustamisen, kehittämisen ja laajentumisen johtoajatuksena oleviin periaatteisiin: demokratiaan, oikeusvaltioon ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien yleismaailmallisuuteen ja jakamattomuuteen (SEU-sopimuksen 21 artiklan 1 kohta);

| O. | katsoo siksi, että jäsenvaltioiden ja EU:n kansainvälinen uskottavuus sekä unionin ulkoista toimintaa koskevat tavoitteet heikentyisivät, jos jäsenvaltiot eivät pysty noudattamaan tai eivät halua noudattaa normeja, joista ne ovat sopineet ja joihin ne ovat perussopimusten nojalla sitoutuneet; |
| --- | --- |

O.

katsoo siksi, että jäsenvaltioiden ja EU:n kansainvälinen uskottavuus sekä unionin ulkoista toimintaa koskevat tavoitteet heikentyisivät, jos jäsenvaltiot eivät pysty noudattamaan tai eivät halua noudattaa normeja, joista ne ovat sopineet ja joihin ne ovat perussopimusten nojalla sitoutuneet;

| P. | katsoo, että samojen perusarvojen kunnioittaminen jäsenvaltioissa on ehdoton edellytys, jolla voidaan taata keskinäinen luottamus ja siten vastavuoroisen tunnustamisen moitteeton toiminta, joka on sisämarkkinoiden sekä eurooppalaisen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomisen ja kehittämisen ytimessä, ja katsoo siksi, että kaikki yritykset halveksia tai heikentää yhteisiä arvoja vaikuttavat haitallisesti koko Euroopan taloudellisen, sosiaalisen ja poliittisen yhdentymisen rakenteeseen; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että samojen perusarvojen kunnioittaminen jäsenvaltioissa on ehdoton edellytys, jolla voidaan taata keskinäinen luottamus ja siten vastavuoroisen tunnustamisen moitteeton toiminta, joka on sisämarkkinoiden sekä eurooppalaisen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomisen ja kehittämisen ytimessä, ja katsoo siksi, että kaikki yritykset halveksia tai heikentää yhteisiä arvoja vaikuttavat haitallisesti koko Euroopan taloudellisen, sosiaalisen ja poliittisen yhdentymisen rakenteeseen;

| Q. | ottaa huomioon, että nämä SEU-sopimuksen 2 artiklassa esitetyt ja perussopimusten ja perusoikeuskirjan johdannoissa julistetut ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen johdannossa ja Euroopan neuvoston perussäännön 3 artiklassa tarkoitetut yhteiset arvot edellyttävät asianmukaisesti toimivaan keskinäiseen valvontajärjestelmään perustuvaa vallanjakoa riippumattomien elinten välillä, ja katsoo, että näiden periaatteiden keskeisiä ominaisuuksia ovat muun muassa lainmukaisuuden kunnioittaminen, mukaan lukien lainsäädännön täytäntöönpanoa koskeva avoin, vastuuvelvollinen ja demokraattinen prosessi, oikeusvarmuus, vahva edustuksellinen demokratia, joka perustuu vapaisiin vaaleihin ja opposition oikeuksien kunnioittamiseen, lainsäädännön ja perustuslain yhdenmukaisuuden tehokas valvonta, tehokas, avoin, osallistava ja vastuuvelvollinen hallitus ja hallinto, riippumaton ja puolueeton oikeuslaitos riippumattomat tiedotusvälineet ja perusoikeuksien kunnioittaminen; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että nämä SEU-sopimuksen 2 artiklassa esitetyt ja perussopimusten ja perusoikeuskirjan johdannoissa julistetut ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen johdannossa ja Euroopan neuvoston perussäännön 3 artiklassa tarkoitetut yhteiset arvot edellyttävät asianmukaisesti toimivaan keskinäiseen valvontajärjestelmään perustuvaa vallanjakoa riippumattomien elinten välillä, ja katsoo, että näiden periaatteiden keskeisiä ominaisuuksia ovat muun muassa lainmukaisuuden kunnioittaminen, mukaan lukien lainsäädännön täytäntöönpanoa koskeva avoin, vastuuvelvollinen ja demokraattinen prosessi, oikeusvarmuus, vahva edustuksellinen demokratia, joka perustuu vapaisiin vaaleihin ja opposition oikeuksien kunnioittamiseen, lainsäädännön ja perustuslain yhdenmukaisuuden tehokas valvonta, tehokas, avoin, osallistava ja vastuuvelvollinen hallitus ja hallinto, riippumaton ja puolueeton oikeuslaitos riippumattomat tiedotusvälineet ja perusoikeuksien kunnioittaminen;

| R. | katsoo, että komission on SEU-sopimuksen 17 artiklan nojalla varmistettava, että perussopimuksia sovelletaan, ja valvottava unionin oikeuden soveltamista Euroopan unionin tuomioistuimen valvonnassa; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että komission on SEU-sopimuksen 17 artiklan nojalla varmistettava, että perussopimuksia sovelletaan, ja valvottava unionin oikeuden soveltamista Euroopan unionin tuomioistuimen valvonnassa;

Uudistukset Unkarissa

| S. | ottaa huomioon, että Unkari oli ensimmäinen Euroopan ihmisoikeussopimukseen liittynyt entinen kommunistivaltio ja EU:n jäsenenä se ratifioi ensimmäisenä Lissabonin sopimuksen 17. joulukuuta 2007; ottaa huomioon, että Unkari toimi aktiivisesti valmistelukuntaa ja hallitustenvälistä konferenssia koskevassa työssä vuosina 2003 ja 2004 muun muassa SEU-sopimuksen 2 artiklan laadinnassa ja teki aloitteen, joka johti vähemmistöihin kuuluvien ihmisten oikeuksien ottamiseen huomioon; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Unkari oli ensimmäinen Euroopan ihmisoikeussopimukseen liittynyt entinen kommunistivaltio ja EU:n jäsenenä se ratifioi ensimmäisenä Lissabonin sopimuksen 17. joulukuuta 2007; ottaa huomioon, että Unkari toimi aktiivisesti valmistelukuntaa ja hallitustenvälistä konferenssia koskevassa työssä vuosina 2003 ja 2004 muun muassa SEU-sopimuksen 2 artiklan laadinnassa ja teki aloitteen, joka johti vähemmistöihin kuuluvien ihmisten oikeuksien ottamiseen huomioon;

| T. | ottaa huomioon, että Unkarin vuosisatoja kestäneen historian kuluessa eri kansallisuuksien ja kansanryhmien rauhanomaisella rinnakkaiselolla on ollut myönteisiä vaikutuksia maan kulttuurin rikkauteen sekä hyvinvointiin; katsoo, että Unkaria pitäisi kehottaa jatkamaan tätä perinnettä ja vastustamaan päättäväisesti kaikkia yrityksiä syrjiä yksittäisiä ryhmiä; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Unkarin vuosisatoja kestäneen historian kuluessa eri kansallisuuksien ja kansanryhmien rauhanomaisella rinnakkaiselolla on ollut myönteisiä vaikutuksia maan kulttuurin rikkauteen sekä hyvinvointiin; katsoo, että Unkaria pitäisi kehottaa jatkamaan tätä perinnettä ja vastustamaan päättäväisesti kaikkia yrityksiä syrjiä yksittäisiä ryhmiä;

| U. | ottaa huomioon, että Unkari on myös kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen sopimuksen ja muiden sellaisten kansainvälisten oikeudellisten välineiden osapuoli, jotka velvoittavat sen kunnioittamaan demokraattisia periaatteita ja panemaan ne täytäntöön; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että Unkari on myös kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen sopimuksen ja muiden sellaisten kansainvälisten oikeudellisten välineiden osapuoli, jotka velvoittavat sen kunnioittamaan demokraattisia periaatteita ja panemaan ne täytäntöön;

| V. | ottaa huomioon, että vuoden 2010 parlamenttivaaleissa Unkarissa vallassa oleva enemmistö sai yli kaksi kolmasosaa parlamenttipaikoista, minkä ansiosta se pystyi aloittamaan nopeasti tehokkaan lainsäädäntötoiminnan, jonka tarkoituksena oli muokata uudelleen koko maan perustuslaillista ja oikeudellista järjestelmää (tähän mennessä entistä perustuslakia on muutettu 12 kertaa ja uutta perustuslakia neljä kertaa) ja siten muuttaa perusteellisesti institutionaalista kehystä sekä monia julkisen ja myös yksityiselämän perusnäkökohtia; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että vuoden 2010 parlamenttivaaleissa Unkarissa vallassa oleva enemmistö sai yli kaksi kolmasosaa parlamenttipaikoista, minkä ansiosta se pystyi aloittamaan nopeasti tehokkaan lainsäädäntötoiminnan, jonka tarkoituksena oli muokata uudelleen koko maan perustuslaillista ja oikeudellista järjestelmää (tähän mennessä entistä perustuslakia on muutettu 12 kertaa ja uutta perustuslakia neljä kertaa) ja siten muuttaa perusteellisesti institutionaalista kehystä sekä monia julkisen ja myös yksityiselämän perusnäkökohtia;

| W. | ottaa huomioon, että kaikki Euroopan jäsenvaltiot voivat tarkistaa perustuslakiaan täysin vapaasti, ja katsoo, että demokraattinen muutos tarkoittaa juuri sitä, että sen avulla uusi hallitus voi panna täytäntöön lainsäädäntöä, joka edustaa kansan tahtoa, sen arvoja ja poliittisia sitoumuksia, Euroopan unionissa vallitsevia demokraattisia arvoja ja periaatteita sekä oikeusvaltionperiaatetta noudattaen; toteaa, että kaikissa jäsenvaltioissa perustuslain muutoksista on tehty erityisillä perustuslakimenettelyillä vaikeampia kuin tavallista lainsäädäntöä koskevista menettelyistä käyttäen määräenemmistöä koskevia vaatimuksia, ylimääräisiä päätöksentekomenettelyjä, aikaviipeitä ja kansanäänestyksiä; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että kaikki Euroopan jäsenvaltiot voivat tarkistaa perustuslakiaan täysin vapaasti, ja katsoo, että demokraattinen muutos tarkoittaa juuri sitä, että sen avulla uusi hallitus voi panna täytäntöön lainsäädäntöä, joka edustaa kansan tahtoa, sen arvoja ja poliittisia sitoumuksia, Euroopan unionissa vallitsevia demokraattisia arvoja ja periaatteita sekä oikeusvaltionperiaatetta noudattaen; toteaa, että kaikissa jäsenvaltioissa perustuslain muutoksista on tehty erityisillä perustuslakimenettelyillä vaikeampia kuin tavallista lainsäädäntöä koskevista menettelyistä käyttäen määräenemmistöä koskevia vaatimuksia, ylimääräisiä päätöksentekomenettelyjä, aikaviipeitä ja kansanäänestyksiä;

| X. | ottaa huomioon, että Euroopan demokraattisten perinteiden historia osoittaa, että perustuslain uudistaminen edellyttää erityistä varovaisuutta ja siinä on otettava asianmukaisesti huomioon menettelyt ja takuut, joilla pyritään säilyttämään muun muassa oikeusvaltio, vallanjako ja oikeusnormien hierarkia siten, että perustuslaki on maan ylin laki; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että Euroopan demokraattisten perinteiden historia osoittaa, että perustuslain uudistaminen edellyttää erityistä varovaisuutta ja siinä on otettava asianmukaisesti huomioon menettelyt ja takuut, joilla pyritään säilyttämään muun muassa oikeusvaltio, vallanjako ja oikeusnormien hierarkia siten, että perustuslaki on maan ylin laki;

| Y. | katsoo, että sellaisten kattavien ja järjestelmällisten perustuslaillisten ja institutionaalisten uudistusten laajuus, jotka Unkarin uusi hallitus ja parlamentti ovat toteuttaneet poikkeuksellisen nopeasti, on jotakin täysin uutta ja selittää sen, miksi niin monet eurooppalaiset elimet ja järjestöt (Euroopan unioni, Euroopan neuvosto, Etyj) ovat katsoneet tarpeelliseksi arvioida joidenkin uudistusten vaikutusta; katsoo, että jäsenvaltioita ei pidä kohdella eri standardein, vaan tilannetta on seurattava muissakin jäsenvaltioissa ja samalla on noudatettava jäsenvaltioiden yhdenvertaisuuden periaatetta perussopimusten osalta; |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että sellaisten kattavien ja järjestelmällisten perustuslaillisten ja institutionaalisten uudistusten laajuus, jotka Unkarin uusi hallitus ja parlamentti ovat toteuttaneet poikkeuksellisen nopeasti, on jotakin täysin uutta ja selittää sen, miksi niin monet eurooppalaiset elimet ja järjestöt (Euroopan unioni, Euroopan neuvosto, Etyj) ovat katsoneet tarpeelliseksi arvioida joidenkin uudistusten vaikutusta; katsoo, että jäsenvaltioita ei pidä kohdella eri standardein, vaan tilannetta on seurattava muissakin jäsenvaltioissa ja samalla on noudatettava jäsenvaltioiden yhdenvertaisuuden periaatetta perussopimusten osalta;

| Z. | katsoo, että avoimuuteen, kattavuuteen, solidaarisuuteen ja keskinäiseen kunnioitukseen perustuva vuoropuhelu EU:n toimielinten ja Unkarin viranomaisten välillä on välttämätöntä edellä mainitun demokraattisten arvojen yhteisön puitteissa; |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että avoimuuteen, kattavuuteen, solidaarisuuteen ja keskinäiseen kunnioitukseen perustuva vuoropuhelu EU:n toimielinten ja Unkarin viranomaisten välillä on välttämätöntä edellä mainitun demokraattisten arvojen yhteisön puitteissa;

| AA. | ottaa huomioon, että komission on unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta vastatessaan toimittava mahdollisimman pätevästi ja riippumattomuutta kunnioittaen sekä toteutettava huolellisesti, viivytyksettä ja nopeasti toimia erityisesti käsiteltäessä tilannetta, jossa jokin jäsenvaltion on mahdollisesti loukannut vakavasti unionin arvoja; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että komission on unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta vastatessaan toimittava mahdollisimman pätevästi ja riippumattomuutta kunnioittaen sekä toteutettava huolellisesti, viivytyksettä ja nopeasti toimia erityisesti käsiteltäessä tilannetta, jossa jokin jäsenvaltion on mahdollisesti loukannut vakavasti unionin arvoja;

Uusi perustuslaki ja sen siirtymäsäännökset

| AB. | katsoo, että Unkarin uusi perustuslaki – joka hyväksyttiin 18. huhtikuuta 2011 yksinomaan hallitsevan yhteenliittymän jäsenten äänillä ja hallitsevan yhteenliittymän edustajien laatiman luonnostekstin perusteella – annettiin lyhyessä 35 päivän ajassa siitä, kun ehdotus (T/2627) esiteltiin parlamentille, mikä rajoitti mahdollisuuksia perusteelliseen ja varteenotettavaan keskusteluun luonnostekstistä oppositiopuolueiden ja kansalaisyhteiskunnan kanssa; |
| --- | --- |

AB.

katsoo, että Unkarin uusi perustuslaki – joka hyväksyttiin 18. huhtikuuta 2011 yksinomaan hallitsevan yhteenliittymän jäsenten äänillä ja hallitsevan yhteenliittymän edustajien laatiman luonnostekstin perusteella – annettiin lyhyessä 35 päivän ajassa siitä, kun ehdotus (T/2627) esiteltiin parlamentille, mikä rajoitti mahdollisuuksia perusteelliseen ja varteenotettavaan keskusteluun luonnostekstistä oppositiopuolueiden ja kansalaisyhteiskunnan kanssa;

| AC. | ottaa huomioon, että Unkarin parlamentissa 14. maaliskuuta 2011 esitelty perustuslakiluonnos oli FIDESZ-puolueen ja KDNP-puolueen koalition valittujen edustajien ehdotus eikä väliaikaisessa parlamentaarisessa valiokunnassa käytyjen keskustelujen perusteella laadittu työasiakirja, vaikka tämä valiokunta perustettiin erityisesti uuden perustuslain laadintaa varten; panee merkille, ettei oppositiota kuultu tässäkään tilanteessa; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että Unkarin parlamentissa 14. maaliskuuta 2011 esitelty perustuslakiluonnos oli FIDESZ-puolueen ja KDNP-puolueen koalition valittujen edustajien ehdotus eikä väliaikaisessa parlamentaarisessa valiokunnassa käytyjen keskustelujen perusteella laadittu työasiakirja, vaikka tämä valiokunta perustettiin erityisesti uuden perustuslain laadintaa varten; panee merkille, ettei oppositiota kuultu tässäkään tilanteessa;

| AD. | ottaa huomioon, että perustuslakiprosessista järjestetty ”kansallinen kuuleminen” koostui ainoastaan erittäin valikoituja asioita koskevasta 12 kysymyksen luettelosta, jonka hallituspuolue oli laatinut siten, että se saattoi johtaa itsestään selviin vastauksiin; panee merkille, ettei kuuleminen koskenut perustuslakiluonnoksen tekstiä; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että perustuslakiprosessista järjestetty ”kansallinen kuuleminen” koostui ainoastaan erittäin valikoituja asioita koskevasta 12 kysymyksen luettelosta, jonka hallituspuolue oli laatinut siten, että se saattoi johtaa itsestään selviin vastauksiin; panee merkille, ettei kuuleminen koskenut perustuslakiluonnoksen tekstiä;

| AE. | ottaa huomioon, että Unkarin perustuslakituomioistuin kumosi Unkarin perusoikeuksista vastaavan valtuutetun perustuslaillisen vetoomuksen perusteella 28. joulukuuta 2012 (päätös nro 45/2012) yli kaksi kolmasosaa siirtymäsäännöksistä sillä perusteella, että ne eivät olleet luonteeltaan siirtymäsäännöksiä; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että Unkarin perustuslakituomioistuin kumosi Unkarin perusoikeuksista vastaavan valtuutetun perustuslaillisen vetoomuksen perusteella 28. joulukuuta 2012 (päätös nro 45/2012) yli kaksi kolmasosaa siirtymäsäännöksistä sillä perusteella, että ne eivät olleet luonteeltaan siirtymäsäännöksiä;

| AF. | ottaa huomioon, että 11. maaliskuuta 2013 hyväksytyssä uuden perustuslain neljännessä muutoksessa uuden perustuslain tekstiin sisällytetään useimmat perustuslakituomioistuimen kumoamat siirtymäsäännökset sekä kaikki aiemmin perustuslain vastaisiksi katsotut säännökset; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että 11. maaliskuuta 2013 hyväksytyssä uuden perustuslain neljännessä muutoksessa uuden perustuslain tekstiin sisällytetään useimmat perustuslakituomioistuimen kumoamat siirtymäsäännökset sekä kaikki aiemmin perustuslain vastaisiksi katsotut säännökset;

Keskeisten lakien laaja käyttö

| AG. | ottaa huomioon, että Unkarin uudessa perustuslaissa on 26 viittausta asiakokonaisuuksiin, joita säännellään keskeisillä laeilla (eli laeilla, joiden hyväksyminen vaatii kahden kolmasosan enemmistön) ja jotka koskevat monia eri Unkarin institutionaaliseen järjestelmään, perusoikeuksien käyttämiseen ja yhteiskunnan merkittäviin järjestelyihin liittyviä asioita; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että Unkarin uudessa perustuslaissa on 26 viittausta asiakokonaisuuksiin, joita säännellään keskeisillä laeilla (eli laeilla, joiden hyväksyminen vaatii kahden kolmasosan enemmistön) ja jotka koskevat monia eri Unkarin institutionaaliseen järjestelmään, perusoikeuksien käyttämiseen ja yhteiskunnan merkittäviin järjestelyihin liittyviä asioita;

| AH. | ottaa huomioon, että uuden perustuslain hyväksymisen jälkeen parlamentti on hyväksynyt 49 keskeistä lakia (6) (puolessatoista vuodessa); |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että uuden perustuslain hyväksymisen jälkeen parlamentti on hyväksynyt 49 keskeistä lakia (6) (puolessatoista vuodessa);

| AI. | ottaa huomioon, että monia kysymyksiä, kuten perheoikeuden ja verotus- ja eläkejärjestelmän erityisiä näkökohtia, jotka tavallisesti kuuluvat lainsäätäjän tavalliseen päätöksentekovaltaan, säännellään keskeisillä laeilla; |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että monia kysymyksiä, kuten perheoikeuden ja verotus- ja eläkejärjestelmän erityisiä näkökohtia, jotka tavallisesti kuuluvat lainsäätäjän tavalliseen päätöksentekovaltaan, säännellään keskeisillä laeilla;

Nopeutetut lainsäädäntömenettelyt, yksittäisten jäsenten lakialoitteita ja koskeva käytäntö, keskustelu parlamentissa

| AJ. | ottaa huomioon, että merkittävää lainsäädäntöä, mukaan lukien uusi perustuslaki, sen toinen ja neljäs muutos, uuden perustuslain siirtymäsäännökset ja monet keskeiset lait, hyväksyttiin yksittäisten jäsenten sellaisten lakialoitteiden perusteella, joihin ei sovelleta kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta lainsäädännön valmisteluun annetussa vuoden 2010 laissa CXXXI ja alustavasta ja jälkikäteen toteutettavasta vaikutustenarvioinnista annetussa julkisesta hallinnosta ja oikeudesta vastaavan ministerin säädöksessä 24/2011 vahvistettuja sääntöjä, minkä vuoksi tässä virtaviivaistetussa menettelyssä hyväksytystä lainsäädännöstä voidaan käydä vain rajoitettua julkista keskustelua; |
| --- | --- |

AJ.

ottaa huomioon, että merkittävää lainsäädäntöä, mukaan lukien uusi perustuslaki, sen toinen ja neljäs muutos, uuden perustuslain siirtymäsäännökset ja monet keskeiset lait, hyväksyttiin yksittäisten jäsenten sellaisten lakialoitteiden perusteella, joihin ei sovelleta kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta lainsäädännön valmisteluun annetussa vuoden 2010 laissa CXXXI ja alustavasta ja jälkikäteen toteutettavasta vaikutustenarvioinnista annetussa julkisesta hallinnosta ja oikeudesta vastaavan ministerin säädöksessä 24/2011 vahvistettuja sääntöjä, minkä vuoksi tässä virtaviivaistetussa menettelyssä hyväksytystä lainsäädännöstä voidaan käydä vain rajoitettua julkista keskustelua;

| AK. | katsoo, että monien keskeisten lakien ja muun muassa tuomareiden oikeudellisesta asemasta ja palkkioista ja Unkarin tuomioistuinten organisaatiosta ja hallinnosta annettujen lakien sekä uskonnon- ja vakaumuksenvapaudesta ja Unkarin valtionpankista annettujen lakien hyväksyminen erittäin lyhyessä ajassa rajoitti väistämättä mahdollisuuksia oppositiopuolueiden ja kansalaisyhteiskunnan riittävän kuulemiseen, johon otetaan tarvittaessa mukaan työnantajajärjestöt, työmarkkinajärjestöt sekä sidosryhmät; |
| --- | --- |

AK.

katsoo, että monien keskeisten lakien ja muun muassa tuomareiden oikeudellisesta asemasta ja palkkioista ja Unkarin tuomioistuinten organisaatiosta ja hallinnosta annettujen lakien sekä uskonnon- ja vakaumuksenvapaudesta ja Unkarin valtionpankista annettujen lakien hyväksyminen erittäin lyhyessä ajassa rajoitti väistämättä mahdollisuuksia oppositiopuolueiden ja kansalaisyhteiskunnan riittävän kuulemiseen, johon otetaan tarvittaessa mukaan työnantajajärjestöt, työmarkkinajärjestöt sekä sidosryhmät;

| AL. | ottaa huomioon, että kansalliskokouksesta annetulla vuoden 2012 lailla XXXVI Unkarin parlamentin puhemiehelle annettiin laaja harkintavalta rajoittaa parlamentin jäsenten ilmaisuvapautta parlamentissa; |
| --- | --- |

AL.

ottaa huomioon, että kansalliskokouksesta annetulla vuoden 2012 lailla XXXVI Unkarin parlamentin puhemiehelle annettiin laaja harkintavalta rajoittaa parlamentin jäsenten ilmaisuvapautta parlamentissa;

Keskinäisen valvontajärjestelmän heikkeneminen: perustuslakituomioistuin, parlamentti, tietosuojavaltuutettu

| AM. | ottaa huomioon, että uudella perustuslailla on otettu käyttöön mahdollisuus esittää perustuslakituomioistuimelle kaksi uutta perustuslakiin liittyvää valitustyyppiä, kun taas yleinen asiavaltuus (actio popularis) perustuslaillisuuden jälkikäteen tehtävässä tarkastuksessa on lakkautettu; |
| --- | --- |

AM.

ottaa huomioon, että uudella perustuslailla on otettu käyttöön mahdollisuus esittää perustuslakituomioistuimelle kaksi uutta perustuslakiin liittyvää valitustyyppiä, kun taas yleinen asiavaltuus (actio popularis) perustuslaillisuuden jälkikäteen tehtävässä tarkastuksessa on lakkautettu;

| AN. | panee merkille, että vuoden 2013 laki LXXII kansallisen turvallisuuden valvontaan liittyvistä uusista säännöistä ja määräyksistä julkaistiin 3. kesäkuuta 2013; toteaa, että laki on aiheuttanut huolta, jonka on tuonut esiin esimerkiksi Unkarin yleinen varapääsyyttäjä ja joka koskee vallanjakoa, oikeuslaitoksen riippumattomuutta, yksityis- ja perhe-elämän kunnioitusta sekä oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin; |
| --- | --- |

AN.

panee merkille, että vuoden 2013 laki LXXII kansallisen turvallisuuden valvontaan liittyvistä uusista säännöistä ja määräyksistä julkaistiin 3. kesäkuuta 2013; toteaa, että laki on aiheuttanut huolta, jonka on tuonut esiin esimerkiksi Unkarin yleinen varapääsyyttäjä ja joka koskee vallanjakoa, oikeuslaitoksen riippumattomuutta, yksityis- ja perhe-elämän kunnioitusta sekä oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin;

| AO. | katsoo, että uuden perustuslain nojalla perustuslakituomioistuimen valtaa tarkistaa jälkikäteen talousarvioon liittyvien lakien perustuslaillisuus aineellisesta näkökulmasta on rajoitettu huomattavasti oikeuksien laajan luettelon rikkomuksiin, mikä vaikeuttaa perustuslaillisuuden tarkistamista, mikäli kyse on muiden perusoikeuksien, kuten omistusoikeuden, oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden ja syrjimättömyyttä koskevan oikeuden, rikkomuksista; |
| --- | --- |

AO.

katsoo, että uuden perustuslain nojalla perustuslakituomioistuimen valtaa tarkistaa jälkikäteen talousarvioon liittyvien lakien perustuslaillisuus aineellisesta näkökulmasta on rajoitettu huomattavasti oikeuksien laajan luettelon rikkomuksiin, mikä vaikeuttaa perustuslaillisuuden tarkistamista, mikäli kyse on muiden perusoikeuksien, kuten omistusoikeuden, oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden ja syrjimättömyyttä koskevan oikeuden, rikkomuksista;

| AP. | ottaa huomioon, että uuden perustuslain neljännessä muutoksessa ei koskettu perustuslakituomioistuimen jo olemassa olevaan oikeuteen tarkistaa uuden perustuslain muutokset menettelyyn liittyvillä perusteilla, ja katsoo, että tulevaisuudessa sillä suljetaan pois tuomioistuimen mahdollisuudet tarkistaa perustuslailliset muutokset sisältöön liittyvillä perusteilla; |
| --- | --- |

AP.

ottaa huomioon, että uuden perustuslain neljännessä muutoksessa ei koskettu perustuslakituomioistuimen jo olemassa olevaan oikeuteen tarkistaa uuden perustuslain muutokset menettelyyn liittyvillä perusteilla, ja katsoo, että tulevaisuudessa sillä suljetaan pois tuomioistuimen mahdollisuudet tarkistaa perustuslailliset muutokset sisältöön liittyvillä perusteilla;

| AQ. | panee merkille, että perustuslakituomioistuin totesi edellä mainitussa päätöksessään 45/2012, että ”perustuslaillisella oikeellisuudella on paitsi menettelyllisiä, muodollisia ja julkisia vaatimuksia, myös sisältöä koskevia vaatimuksia; toteaa, että demokraattisen oikeusvaltion perustuslailliset vaatimukset ovat samaan aikaan perustuslaillisia arvoja, periaatteita ja demokraattisia perusvapauksia, joista on määrätty kansainvälisissä sopimuksissa ja jotka demokraattisten oikeusvaltioiden yhteisöt ovat hyväksyneet ja tunnustaneet, sekä pakottavaa oikeutta (ius cogens), joka on osittain sama kuin edellä lueteltu; panee merkille, että perustuslakituomioistuin voi tarvittaessa tarkastella myös sisältöä koskevien vaatimusten, takuiden ja demokraattisten oikeusvaltioiden arvojen vapaata täytäntöönpanoa ja perustuslakiin kirjoittamista” (päätöksen IV.7 kohta); |
| --- | --- |

AQ.

panee merkille, että perustuslakituomioistuin totesi edellä mainitussa päätöksessään 45/2012, että ”perustuslaillisella oikeellisuudella on paitsi menettelyllisiä, muodollisia ja julkisia vaatimuksia, myös sisältöä koskevia vaatimuksia; toteaa, että demokraattisen oikeusvaltion perustuslailliset vaatimukset ovat samaan aikaan perustuslaillisia arvoja, periaatteita ja demokraattisia perusvapauksia, joista on määrätty kansainvälisissä sopimuksissa ja jotka demokraattisten oikeusvaltioiden yhteisöt ovat hyväksyneet ja tunnustaneet, sekä pakottavaa oikeutta (ius cogens), joka on osittain sama kuin edellä lueteltu; panee merkille, että perustuslakituomioistuin voi tarvittaessa tarkastella myös sisältöä koskevien vaatimusten, takuiden ja demokraattisten oikeusvaltioiden arvojen vapaata täytäntöönpanoa ja perustuslakiin kirjoittamista” (päätöksen IV.7 kohta);

| AR. | ottaa huomioon, että uuden perustuslain neljännessä muutoksessa säädetään lisäksi, että ennen uuden perustuslain voimaantuloa annetut perustuslakituomioistuimen tuomiot kumotaan, ja näin se on selvästi ristiriidassa perustuslakituomioistuimen päätöksen nro 22/2012 kanssa, jossa tuomioistuin totesi, että sen lausunnot perusarvoista, ihmisoikeuksista ja vapauksista sekä perustuslaillisista instituutioista, joita ei ole oleellisesti muutettu uudella perustuslailla, ovat edelleen päteviä; ottaa huomioon, että neljännellä muutoksella uuteen perustuslakiin sisällytetään monia perustuslakituomioistuimen aiemmin perustuslain vastaisiksi julistamia säännöksiä; |
| --- | --- |

AR.

ottaa huomioon, että uuden perustuslain neljännessä muutoksessa säädetään lisäksi, että ennen uuden perustuslain voimaantuloa annetut perustuslakituomioistuimen tuomiot kumotaan, ja näin se on selvästi ristiriidassa perustuslakituomioistuimen päätöksen nro 22/2012 kanssa, jossa tuomioistuin totesi, että sen lausunnot perusarvoista, ihmisoikeuksista ja vapauksista sekä perustuslaillisista instituutioista, joita ei ole oleellisesti muutettu uudella perustuslailla, ovat edelleen päteviä; ottaa huomioon, että neljännellä muutoksella uuteen perustuslakiin sisällytetään monia perustuslakituomioistuimen aiemmin perustuslain vastaisiksi julistamia säännöksiä;

| AS. | ottaa huomioon, että ei-parlamentaariselle elimelle, budjettineuvostolle, jonka demokraattinen legitimiteetti on rajallinen, on myönnetty veto-oikeus yleisen talousarvion hyväksymisessä, mikä rajoittaa demokraattisesti valitun lainsäätäjän toimialaa ja antaa tasavallan presidentille mahdollisuuden hajottaa parlamentti; |
| --- | --- |

AS.

ottaa huomioon, että ei-parlamentaariselle elimelle, budjettineuvostolle, jonka demokraattinen legitimiteetti on rajallinen, on myönnetty veto-oikeus yleisen talousarvion hyväksymisessä, mikä rajoittaa demokraattisesti valitun lainsäätäjän toimialaa ja antaa tasavallan presidentille mahdollisuuden hajottaa parlamentti;

| AT. | ottaa huomioon, että heinäkuussa 2011 hyväksytyssä uudessa tiedonvapauslaissa kumottiin tietosuojasta ja tiedonvapaudesta vastaavan valtuutetun virka, millä päätettiin ennenaikaisesti valtuutetun kuusivuotinen toimeksianto ja siirrettiin sen valtuudet äskettäin perustetulle kansalliselle tietosuojaviranomaiselle; ottaa huomioon, että nämä muutokset ovat tällä hetkellä Euroopan unionin tuomioistuimen tarkistettavina; |
| --- | --- |

AT.

ottaa huomioon, että heinäkuussa 2011 hyväksytyssä uudessa tiedonvapauslaissa kumottiin tietosuojasta ja tiedonvapaudesta vastaavan valtuutetun virka, millä päätettiin ennenaikaisesti valtuutetun kuusivuotinen toimeksianto ja siirrettiin sen valtuudet äskettäin perustetulle kansalliselle tietosuojaviranomaiselle; ottaa huomioon, että nämä muutokset ovat tällä hetkellä Euroopan unionin tuomioistuimen tarkistettavina;

| AU. | ottaa huomioon, että komissio käynnisti 8. kesäkuuta 2012 Unkaria vastaan rikkomismenettelyn, koska se katsoo, että Unkari ei ole täyttänyt direktiivin 95/46/EY mukaisia velvoitteitaan, koska se on siirtänyt tietosuojavaltuutetun virasta pois ennen toimeksiannon loppua ja asettanut siten viraston riippumattomuuden vaaraan; |
| --- | --- |

AU.

ottaa huomioon, että komissio käynnisti 8. kesäkuuta 2012 Unkaria vastaan rikkomismenettelyn, koska se katsoo, että Unkari ei ole täyttänyt direktiivin 95/46/EY mukaisia velvoitteitaan, koska se on siirtänyt tietosuojavaltuutetun virasta pois ennen toimeksiannon loppua ja asettanut siten viraston riippumattomuuden vaaraan;

Oikeuslaitoksen riippumattomuus

| AV. | ottaa huomioon, että uuden perustuslain ja sen siirtymäsäännösten mukaisesti korkeimman oikeuden (uudelta nimeltään ”Kúria”) entisen puheenjohtajan kuusivuotinen kausi päätettiin ennenaikaisesti kahden vuoden jälkeen; |
| --- | --- |

AV.

ottaa huomioon, että uuden perustuslain ja sen siirtymäsäännösten mukaisesti korkeimman oikeuden (uudelta nimeltään ”Kúria”) entisen puheenjohtajan kuusivuotinen kausi päätettiin ennenaikaisesti kahden vuoden jälkeen;

| AW. | ottaa huomioon, että 2. heinäkuuta 2012 Unkari muutti oikeuslaitosta koskevia keskeisiä lakeja (tuomioistuinten organisaatiosta ja hallinnosta annettu vuoden 2011 laki CLXI ja tuomareiden oikeudellisesta asemasta ja palkkioista annettu vuoden 2011 laki CLXII) ja pani siten osittain täytäntöön Venetsian komission suositukset; |
| --- | --- |

AW.

ottaa huomioon, että 2. heinäkuuta 2012 Unkari muutti oikeuslaitosta koskevia keskeisiä lakeja (tuomioistuinten organisaatiosta ja hallinnosta annettu vuoden 2011 laki CLXI ja tuomareiden oikeudellisesta asemasta ja palkkioista annettu vuoden 2011 laki CLXII) ja pani siten osittain täytäntöön Venetsian komission suositukset;

| AX. | ottaa huomioon, että tuomareiden riippumattomuuden keskeisistä takeista, kuten erottamattomuudesta, taatusta virkakaudesta, hallintoelinten rakenteesta ja kokoonpanosta, ei säädetä uudessa perustuslaissa, vaan ne esitetään edelleen – yhdessä oikeuslaitoksen organisaatiota ja hallintoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen kanssa – muutetuissa keskeisissä laeissa; |
| --- | --- |

AX.

ottaa huomioon, että tuomareiden riippumattomuuden keskeisistä takeista, kuten erottamattomuudesta, taatusta virkakaudesta, hallintoelinten rakenteesta ja kokoonpanosta, ei säädetä uudessa perustuslaissa, vaan ne esitetään edelleen – yhdessä oikeuslaitoksen organisaatiota ja hallintoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen kanssa – muutetuissa keskeisissä laeissa;

| AY. | ottaa huomioon, että perustuslakituomioistuimen riippumattomuudesta ei säädetä Unkarin uudessa perustuslaissa eikä siinä säädetä myöskään oikeuslaitoksen hallinnon riippumattomuudesta; |
| --- | --- |

AY.

ottaa huomioon, että perustuslakituomioistuimen riippumattomuudesta ei säädetä Unkarin uudessa perustuslaissa eikä siinä säädetä myöskään oikeuslaitoksen hallinnon riippumattomuudesta;

| AZ. | katsoo, että oikeuslaitosta koskevien keskeisten lakien muutoksessa, jolla siirretään kansallisen oikeusviraston puheenjohtajalle valtuudet siirtää asioita toisen tuomioistuimen tarkasteltavaksi käsittelyn aloittaneen tuomioistuimen sijaan, jotta varmistettaisiin tuomion antaminen kohtuullisessa ajassa, ei esitetä puolueettomia normatiivisia perusteluja siirrettävien asioiden valinnalle; |
| --- | --- |

AZ.

katsoo, että oikeuslaitosta koskevien keskeisten lakien muutoksessa, jolla siirretään kansallisen oikeusviraston puheenjohtajalle valtuudet siirtää asioita toisen tuomioistuimen tarkasteltavaksi käsittelyn aloittaneen tuomioistuimen sijaan, jotta varmistettaisiin tuomion antaminen kohtuullisessa ajassa, ei esitetä puolueettomia normatiivisia perusteluja siirrettävien asioiden valinnalle;

| BA. | ottaa huomioon, että uuden perustuslain ja sen siirtymäsäännösten ja tuomareiden oikeudellisesta asemasta ja palkkioista annetun vuoden 2011 keskeisen lain CLXII voimaantulon jälkeen tuomareiden pakollista eläkeikää laskettiin 70 ikävuodesta 62 ikävuoteen; |
| --- | --- |

BA.

ottaa huomioon, että uuden perustuslain ja sen siirtymäsäännösten ja tuomareiden oikeudellisesta asemasta ja palkkioista annetun vuoden 2011 keskeisen lain CLXII voimaantulon jälkeen tuomareiden pakollista eläkeikää laskettiin 70 ikävuodesta 62 ikävuoteen;

| BB. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin tuomioistuimen 6. marraskuuta 2012 tekemässä päätöksessä todetaan, että tuomareiden, syyttäjien ja notaarien eläkeiän jyrkkä alentaminen Unkarissa 70 ikävuodesta 62 ikävuoteen aiheuttaa perusteetonta ikään perustuvaa syrjintää, ja ottaa huomioon, että kaksi unkarilaistuomareiden ryhmää toimitti 20. kesäkuuta 2012 Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelle kaksi valitusta, joissa haetaan päätöstä, jonka mukaan Unkarin lainsäädäntö tuomareiden eläkeiän laskemisesta rikkoo Euroopan ihmisoikeussopimusta; |
| --- | --- |

BB.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin tuomioistuimen 6. marraskuuta 2012 tekemässä päätöksessä todetaan, että tuomareiden, syyttäjien ja notaarien eläkeiän jyrkkä alentaminen Unkarissa 70 ikävuodesta 62 ikävuoteen aiheuttaa perusteetonta ikään perustuvaa syrjintää, ja ottaa huomioon, että kaksi unkarilaistuomareiden ryhmää toimitti 20. kesäkuuta 2012 Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelle kaksi valitusta, joissa haetaan päätöstä, jonka mukaan Unkarin lainsäädäntö tuomareiden eläkeiän laskemisesta rikkoo Euroopan ihmisoikeussopimusta;

| BC. | ottaa huomioon, että Unkarin parlamentti hyväksyi 11. maaliskuuta 2013 yläikärajojen muuttamisesta annetun vuoden 2013 lain XX Unkarin perustuslakituomioistuimen 16. heinäkuuta 2012 ja Euroopan unionin tuomioistuimen 6. marraskuuta 2012 antamien tuomioiden noudattamiseksi osittain; |
| --- | --- |

BC.

ottaa huomioon, että Unkarin parlamentti hyväksyi 11. maaliskuuta 2013 yläikärajojen muuttamisesta annetun vuoden 2013 lain XX Unkarin perustuslakituomioistuimen 16. heinäkuuta 2012 ja Euroopan unionin tuomioistuimen 6. marraskuuta 2012 antamien tuomioiden noudattamiseksi osittain;

Vaalijärjestelmän uudistus

| BD. | ottaa huomioon, että parlamentin hallitseva enemmistö uudisti vaalijärjestelmän yksipuolisesti pyrkimättä yksimielisyyteen opposition kanssa; |
| --- | --- |

BD.

ottaa huomioon, että parlamentin hallitseva enemmistö uudisti vaalijärjestelmän yksipuolisesti pyrkimättä yksimielisyyteen opposition kanssa;

| BE. | ottaa huomioon, että osana äskettäistä vaalijärjestelmän uudistusta Unkarin parlamentti hyväksyi 26. marraskuuta 2012 yksittäisen jäsenen lakialoitteen perusteella vaalimenettelyä koskevan lain, jonka tarkoituksena oli korvata aiempi äänestäjien automaattinen rekisteröintimenettely, joka koskee kaikkia Unkarissa asuvia kansalaisia, vapaaehtoisella rekisteröintimenettelyllä, joka on yksittäisten henkilöiden äänestysoikeuden käyttämisen edellytys; |
| --- | --- |

BE.

ottaa huomioon, että osana äskettäistä vaalijärjestelmän uudistusta Unkarin parlamentti hyväksyi 26. marraskuuta 2012 yksittäisen jäsenen lakialoitteen perusteella vaalimenettelyä koskevan lain, jonka tarkoituksena oli korvata aiempi äänestäjien automaattinen rekisteröintimenettely, joka koskee kaikkia Unkarissa asuvia kansalaisia, vapaaehtoisella rekisteröintimenettelyllä, joka on yksittäisten henkilöiden äänestysoikeuden käyttämisen edellytys;

| BF. | ottaa huomioon, että äänestäjien rekisteröintivaatimuksen vahvistava uuden perustuslain toinen muutos esitettiin yksittäisen jäsenen lakialoitteena samana päivänä kuin vaalimenettelyä koskeva lakiluonnos, eli 18. syyskuuta 2012, ja se hyväksyttiin 29. lokakuuta 2012; |
| --- | --- |

BF.

ottaa huomioon, että äänestäjien rekisteröintivaatimuksen vahvistava uuden perustuslain toinen muutos esitettiin yksittäisen jäsenen lakialoitteena samana päivänä kuin vaalimenettelyä koskeva lakiluonnos, eli 18. syyskuuta 2012, ja se hyväksyttiin 29. lokakuuta 2012;

| BG. | ottaa huomioon, että Venetsian komissio ja ETYJ/ODIHR laativat 15. ja 16. kesäkuuta 2012 Unkarin parlamentin jäsenten vaaleista annettua lakia koskevan yhteisen lausunnon; |
| --- | --- |

BG.

ottaa huomioon, että Venetsian komissio ja ETYJ/ODIHR laativat 15. ja 16. kesäkuuta 2012 Unkarin parlamentin jäsenten vaaleista annettua lakia koskevan yhteisen lausunnon;

| BH. | ottaa huomioon, että tasavallan presidentin 6. joulukuuta 2012 esittämän vetoomuksen jälkeen perustuslakituomioistuin totesi, että rekisteröintivaatimuksella rajoitetaan epäasianmukaisesti Unkarin asukkaiden äänestysoikeuksia ja että se on siten perustuslain vastainen; |
| --- | --- |

BH.

ottaa huomioon, että tasavallan presidentin 6. joulukuuta 2012 esittämän vetoomuksen jälkeen perustuslakituomioistuin totesi, että rekisteröintivaatimuksella rajoitetaan epäasianmukaisesti Unkarin asukkaiden äänestysoikeuksia ja että se on siten perustuslain vastainen;

| BI. | ottaa huomioon, että perustuslakituomioistuin katsoi 4. tammikuuta 2013 tekemässään päätöksessä, että ulkomailla asuvien kansalaisten rekisteröinti äänestäjäksi on perusteltua, mutta se piti myös syrjintänä sitä, että Unkarissa ilman pysyvää asuinpaikkaa asuville henkilöille ei taata henkilökohtaisen rekisteröinnin mahdollisuutta ja että määräykset, joiden mukaan vaalimainoksia saa julkaista ainoastaan julkisissa tiedotusvälineissä vaalikampanjan aikana, ja säännöt, joissa kielletään julkisten mielipidemittauksien tuloksien julkaiseminen vaaleja edeltävien kuuden päivän aikana, rajoittavat suhteettomasti ilmaisun- ja lehdistönvapautta; |
| --- | --- |

BI.

ottaa huomioon, että perustuslakituomioistuin katsoi 4. tammikuuta 2013 tekemässään päätöksessä, että ulkomailla asuvien kansalaisten rekisteröinti äänestäjäksi on perusteltua, mutta se piti myös syrjintänä sitä, että Unkarissa ilman pysyvää asuinpaikkaa asuville henkilöille ei taata henkilökohtaisen rekisteröinnin mahdollisuutta ja että määräykset, joiden mukaan vaalimainoksia saa julkaista ainoastaan julkisissa tiedotusvälineissä vaalikampanjan aikana, ja säännöt, joissa kielletään julkisten mielipidemittauksien tuloksien julkaiseminen vaaleja edeltävien kuuden päivän aikana, rajoittavat suhteettomasti ilmaisun- ja lehdistönvapautta;

Tiedotusvälineitä koskeva lainsäädäntö

| BJ. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni perustuu kansanvallan ja oikeusvaltion periaatteille ja että se siten takaa ja edistää ilmaisun- ja tiedonvapautta perusoikeuskirjan 11 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklassa vahvistetun mukaisesti, ja katsoo, että nämä oikeudet sisältävät ilmaisunvapauden ja vapauden saada ja välittää tietoa ilman viranomaisten valvontaa, häirintää tai painostusta; |
| --- | --- |

BJ.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni perustuu kansanvallan ja oikeusvaltion periaatteille ja että se siten takaa ja edistää ilmaisun- ja tiedonvapautta perusoikeuskirjan 11 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklassa vahvistetun mukaisesti, ja katsoo, että nämä oikeudet sisältävät ilmaisunvapauden ja vapauden saada ja välittää tietoa ilman viranomaisten valvontaa, häirintää tai painostusta;

| BK. | ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksen mukaan jäsenvaltioilla on positiivinen velvoite taata tiedotusvälineiden moniarvoisuus, joka johtuu Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklasta, ja ottaa huomioon, että sopimuksen säännökset vastaavat peruskirjan 11 artiklan säännöksiä osana yhteisön säännöstöä; |
| --- | --- |

BK.

ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksen mukaan jäsenvaltioilla on positiivinen velvoite taata tiedotusvälineiden moniarvoisuus, joka johtuu Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklasta, ja ottaa huomioon, että sopimuksen säännökset vastaavat peruskirjan 11 artiklan säännöksiä osana yhteisön säännöstöä;

| BL. | katsoo, että autonomisiin ja moniarvoisiin tiedotusvälineisiin perustuva riippumaton ja vahva julkisuus on välttämätön ympäristö, jossa kansalaisyhteiskunnan kollektiiviset vapaudet – kuten kokoontumis- ja yhdistymisvapaus – sekä henkilökohtaiset vapaudet – kuten oikeus ilmaisunvapauteen ja oikeus saada tietoa – voivat kukoistaa, ja katsoo, että toimittajien pitäisi voida työskennellä ilman omistajien, johtajien ja hallitusten painostusta sekä taloudellisia uhkia; |
| --- | --- |

BL.

katsoo, että autonomisiin ja moniarvoisiin tiedotusvälineisiin perustuva riippumaton ja vahva julkisuus on välttämätön ympäristö, jossa kansalaisyhteiskunnan kollektiiviset vapaudet – kuten kokoontumis- ja yhdistymisvapaus – sekä henkilökohtaiset vapaudet – kuten oikeus ilmaisunvapauteen ja oikeus saada tietoa – voivat kukoistaa, ja katsoo, että toimittajien pitäisi voida työskennellä ilman omistajien, johtajien ja hallitusten painostusta sekä taloudellisia uhkia;

| BM. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvosto ja Etyj ovat luoneet tiedotusvälineiden vapautta, moniarvoisuutta ja keskittymistä koskevien julkilausumien, päätöslauselmien, suositusten, lausuntojen ja kertomusten avulla yhteisten yleiseurooppalaisten vähimmäisvaatimusten merkittävän kokoelman tällä alalla; |
| --- | --- |

BM.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvosto ja Etyj ovat luoneet tiedotusvälineiden vapautta, moniarvoisuutta ja keskittymistä koskevien julkilausumien, päätöslauselmien, suositusten, lausuntojen ja kertomusten avulla yhteisten yleiseurooppalaisten vähimmäisvaatimusten merkittävän kokoelman tällä alalla;

| BN. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden velvollisuutena on jatkuvasti edistää ja suojella mielipiteen, ilmaisun, tiedon ja tiedotusvälineiden vapautta, ja katsoo, että jos nämä vapaudet joutuvat vakavaan vaaraan tai niitä loukataan jäsenvaltiossa, unionin on puututtava siihen ajoissa ja tehokkaasti sen perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa vahvistettujen valtuuksien nojalla ja suojeltava Euroopan demokraattista ja moniarvoista järjestystä ja perusoikeuksia; |
| --- | --- |

BN.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden velvollisuutena on jatkuvasti edistää ja suojella mielipiteen, ilmaisun, tiedon ja tiedotusvälineiden vapautta, ja katsoo, että jos nämä vapaudet joutuvat vakavaan vaaraan tai niitä loukataan jäsenvaltiossa, unionin on puututtava siihen ajoissa ja tehokkaasti sen perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa vahvistettujen valtuuksien nojalla ja suojeltava Euroopan demokraattista ja moniarvoista järjestystä ja perusoikeuksia;

| BO. | ottaa huomioon, että parlamentti on toistuvasti ilmaissut huolensa tiedotusvälineiden vapaudesta, moniarvoisuudesta ja keskittymisestä EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

BO.

ottaa huomioon, että parlamentti on toistuvasti ilmaissut huolensa tiedotusvälineiden vapaudesta, moniarvoisuudesta ja keskittymisestä EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa;

| BP. | ottaa huomioon, että parlamentti ja komissio, tiedotusvälineiden vapautta koskevista asioista vastaava Etyjin edustaja ja Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu sekä Euroopan neuvoston pääsihteeri, mielipiteen- ja ilmaisunvapauden edistämisestä vastaava YK:n erityisedustaja ja monet kansainväliset ja kansalliset toimittajajärjestöt, kustantajat ja julkaisijat, ihmisoikeuksien ja kansalaisvapauksien alalla toimivat kansalaisjärjestöt ja jäsenvaltiot ovat arvostelleet monia Unkarin tiedotusvälineitä koskevan lainsäädännön säännöksiä; |
| --- | --- |

BP.

ottaa huomioon, että parlamentti ja komissio, tiedotusvälineiden vapautta koskevista asioista vastaava Etyjin edustaja ja Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu sekä Euroopan neuvoston pääsihteeri, mielipiteen- ja ilmaisunvapauden edistämisestä vastaava YK:n erityisedustaja ja monet kansainväliset ja kansalliset toimittajajärjestöt, kustantajat ja julkaisijat, ihmisoikeuksien ja kansalaisvapauksien alalla toimivat kansalaisjärjestöt ja jäsenvaltiot ovat arvostelleet monia Unkarin tiedotusvälineitä koskevan lainsäädännön säännöksiä;

| BQ. | ottaa huomioon, että esitetty arvostelu on kohdistunut lähinnä yksityisten jäsenten lakialoitteita koskevan parlamentaarisen menettelyn mukaiseen lainsäädännön hyväksyntään, tiedotusvälineiden valvonnan erittäin hierarkkiseen rakenteeseen, sääntelyviranomaisen puheenjohtajan johtoasemaan liittyvään määräysvaltaan, viranomaisen riippumattomuuden varmistavien sääntöjen puutteeseen, viranomaisen laajaan valvonta- ja rangaistusvaltaan, tiettyjen säännösten huomattavaan vaikutukseen ohjelmasisältöön, tiedotusvälinekohtaisen sääntelyn puutteeseen, avoimuuden puutteeseen lupien anomisessa sekä normien epäselvyyteen, joka saattaisi edistää niiden mielivaltaista soveltamista ja täytäntöön panemista; |
| --- | --- |

BQ.

ottaa huomioon, että esitetty arvostelu on kohdistunut lähinnä yksityisten jäsenten lakialoitteita koskevan parlamentaarisen menettelyn mukaiseen lainsäädännön hyväksyntään, tiedotusvälineiden valvonnan erittäin hierarkkiseen rakenteeseen, sääntelyviranomaisen puheenjohtajan johtoasemaan liittyvään määräysvaltaan, viranomaisen riippumattomuuden varmistavien sääntöjen puutteeseen, viranomaisen laajaan valvonta- ja rangaistusvaltaan, tiettyjen säännösten huomattavaan vaikutukseen ohjelmasisältöön, tiedotusvälinekohtaisen sääntelyn puutteeseen, avoimuuden puutteeseen lupien anomisessa sekä normien epäselvyyteen, joka saattaisi edistää niiden mielivaltaista soveltamista ja täytäntöön panemista;

| BR. | ottaa huomioon, että Unkarin tiedotusvälineitä koskevasta lainsäädännöstä 10. maaliskuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa parlamentti korosti, että Unkarin tiedotusvälineitä koskevaa lakia olisi lykättävä kiireellisesti ja tarkistettava komission, Etyjin ja Euroopan neuvoston huomautusten ja ehdotusten pohjalta, ja ottaa huomioon, että parlamentti kehotti komissiota edelleen seuraamaan ja arvioimaan tarkasti Unkarin tarkistetun tiedotusvälinelain yhdenmukaisuutta unionin lainsäädännön ja erityisesti perusoikeuskirjan kanssa; |
| --- | --- |

BR.

ottaa huomioon, että Unkarin tiedotusvälineitä koskevasta lainsäädännöstä 10. maaliskuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa parlamentti korosti, että Unkarin tiedotusvälineitä koskevaa lakia olisi lykättävä kiireellisesti ja tarkistettava komission, Etyjin ja Euroopan neuvoston huomautusten ja ehdotusten pohjalta, ja ottaa huomioon, että parlamentti kehotti komissiota edelleen seuraamaan ja arvioimaan tarkasti Unkarin tarkistetun tiedotusvälinelain yhdenmukaisuutta unionin lainsäädännön ja erityisesti perusoikeuskirjan kanssa;

| BS. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu on korostanut, että lainsäädäntöä on tarkistettava, jotta voidaan puuttua tiedotusvälineiden vapauden loukkauksiin, kuten määräyksiin siitä, millaisia tietoja ja lähetyksiä kaikkien mediapalvelujen tarjoajien on levitettävä, sakkojen määräämiseen tiedotusvälineille, lehdistönvapautta koskeviin ennaltaehkäiseviin rajoituksiin rekisteröintivaatimusten muodossa sekä toimittajien tietolähteiden suojelua koskeviin poikkeuksiin, ja ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden riippumattomuuden ja moniarvoisuuden osalta ihmisoikeusvaltuutettu on todennut, että on käsiteltävä moniarvoisuuden perustuslaillisten takeiden heikentymisen, tiedotusvälineiden toimintaa sääntelevien elinten riippumattomuuden puutteen, yleisradiotoiminnan riippumattomuutta koskevien suojatoimien riittämättömyyden ja sellaisten kansallisten oikeussuojakeinojen puutteen, jotka koskevat mediatoimijoita, joihin sovelletaan tiedotusvälineitä käsittelevän neuvoston päätöksiä, kaltaisia kysymyksiä; |
| --- | --- |

BS.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu on korostanut, että lainsäädäntöä on tarkistettava, jotta voidaan puuttua tiedotusvälineiden vapauden loukkauksiin, kuten määräyksiin siitä, millaisia tietoja ja lähetyksiä kaikkien mediapalvelujen tarjoajien on levitettävä, sakkojen määräämiseen tiedotusvälineille, lehdistönvapautta koskeviin ennaltaehkäiseviin rajoituksiin rekisteröintivaatimusten muodossa sekä toimittajien tietolähteiden suojelua koskeviin poikkeuksiin, ja ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden riippumattomuuden ja moniarvoisuuden osalta ihmisoikeusvaltuutettu on todennut, että on käsiteltävä moniarvoisuuden perustuslaillisten takeiden heikentymisen, tiedotusvälineiden toimintaa sääntelevien elinten riippumattomuuden puutteen, yleisradiotoiminnan riippumattomuutta koskevien suojatoimien riittämättömyyden ja sellaisten kansallisten oikeussuojakeinojen puutteen, jotka koskevat mediatoimijoita, joihin sovelletaan tiedotusvälineitä käsittelevän neuvoston päätöksiä, kaltaisia kysymyksiä;

| BT. | ottaa huomioon, että komissio ilmaisi huolensa siitä, ovatko Unkarin tiedotusvälineitä koskevat lait audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin ja yleisesti yhteisön oikeuden mukaisia ja erityisesti, noudatetaanko niissä kaikkiin audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajiin sovellettavaa lähetysten tasapuolisuutta koskevaa velvoitetta, ja että komissio asetti myös kyseenalaiseksi, noudatetaanko laeissa suhteellisuusperiaatetta ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklan mukaisia mielipiteenvapauden ja tiedonvapauden kaltaisia perusoikeuksia sekä alkuperämaaperiaatetta ja rekisteröintivaatimuksia, ja ottaa huomioon, että maaliskuussa 2011 komission kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen Unkarin parlamentti muutti lakia komission esille ottamien kohtien käsittelemiseksi; |
| --- | --- |

BT.

ottaa huomioon, että komissio ilmaisi huolensa siitä, ovatko Unkarin tiedotusvälineitä koskevat lait audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin ja yleisesti yhteisön oikeuden mukaisia ja erityisesti, noudatetaanko niissä kaikkiin audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajiin sovellettavaa lähetysten tasapuolisuutta koskevaa velvoitetta, ja että komissio asetti myös kyseenalaiseksi, noudatetaanko laeissa suhteellisuusperiaatetta ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklan mukaisia mielipiteenvapauden ja tiedonvapauden kaltaisia perusoikeuksia sekä alkuperämaaperiaatetta ja rekisteröintivaatimuksia, ja ottaa huomioon, että maaliskuussa 2011 komission kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen Unkarin parlamentti muutti lakia komission esille ottamien kohtien käsittelemiseksi;

| BU. | ottaa huomioon, että Etyj on ilmaissut vakavia varauksia Unkarin lainsäädännön aineellisesta ja alueellisesta soveltamisalasta, tiedotusvälineistä vastaavan viranomaisen ja tiedotusvälineneuvoston poliittisesti yksipuolisesta kokoonpanosta, määrätyistä suhteettomista seuraamuksista, seuraamusten lykkäämisen automaattisen menettelyn puutteesta, mikäli tiedotusvälineistä vastaavan viranomaisen päätöksestä valitetaan tuomioistuimille, journalistisen lähdesuojan luottamuksellisuuden periaatteen loukkaamisesta ja perhearvojen suojelusta; |
| --- | --- |

BU.

ottaa huomioon, että Etyj on ilmaissut vakavia varauksia Unkarin lainsäädännön aineellisesta ja alueellisesta soveltamisalasta, tiedotusvälineistä vastaavan viranomaisen ja tiedotusvälineneuvoston poliittisesti yksipuolisesta kokoonpanosta, määrätyistä suhteettomista seuraamuksista, seuraamusten lykkäämisen automaattisen menettelyn puutteesta, mikäli tiedotusvälineistä vastaavan viranomaisen päätöksestä valitetaan tuomioistuimille, journalistisen lähdesuojan luottamuksellisuuden periaatteen loukkaamisesta ja perhearvojen suojelusta;

| BV. | ottaa huomioon, että Etyjin suositukset (7) sisälsivät uutisoinnin tasapuolisuutta koskevien oikeudellisten vaatimusten sekä muiden sisältöä koskevien ohjeiden poistamisen lainsäädännöstä, toimituksellisen riippumattomuuden varmistamisen, sen varmistamisen, että eri tiedotusvälinemuotoja eli painettuja ja sähköisiä tiedotusvälineitä sekä televisiota ja radiota säädellään kutakin eri säännöillä, liiallisiksi katsottujen rekisteröintivaatimusten poistamisen, sen varmistamisen, että sääntelyelin on riippumaton ja pätevä, puolueettomuuden ja moniarvoisuuden varmistamisen media-alaa hallinnoivien elinten nimittämisessä, pidättäytymisen asettamasta lehdistöä sääntelyelimen toimivallan alaisuuteen ja tehokkaan toiminnan lehdistön kannustamiseksi itsesääntelyyn; |
| --- | --- |

BV.

ottaa huomioon, että Etyjin suositukset (7) sisälsivät uutisoinnin tasapuolisuutta koskevien oikeudellisten vaatimusten sekä muiden sisältöä koskevien ohjeiden poistamisen lainsäädännöstä, toimituksellisen riippumattomuuden varmistamisen, sen varmistamisen, että eri tiedotusvälinemuotoja eli painettuja ja sähköisiä tiedotusvälineitä sekä televisiota ja radiota säädellään kutakin eri säännöillä, liiallisiksi katsottujen rekisteröintivaatimusten poistamisen, sen varmistamisen, että sääntelyelin on riippumaton ja pätevä, puolueettomuuden ja moniarvoisuuden varmistamisen media-alaa hallinnoivien elinten nimittämisessä, pidättäytymisen asettamasta lehdistöä sääntelyelimen toimivallan alaisuuteen ja tehokkaan toiminnan lehdistön kannustamiseksi itsesääntelyyn;

| BW. | ottaa huomioon, että huolimatta siitä, että lakeja muutettiin vuonna 2011 Euroopan komission kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen ja toukokuussa 2012 perustuslakituomioistuimen joulukuussa 2011 tekemän päätöksen jälkeen, jossa useita säännöksiä kumottiin perustuslain vastaisina painetun lehdistön sisällön sääntelyn, toimittajien tietolähteiden suojelun, tietosuojavaatimusten sekä tiedotusvälineistä ja televiestinnästä vastaavan valtuutetun osalta, tiedotusvälineiden vapautta koskevista asioista vastaava Etyjin edustaja piti valitettavana, että monia muutoksia toteutettiin ja hyväksyttiin lyhyellä varoitusajalla asianomaisia tahoja kuulematta ja että lainsäädännössä on edelleen perustavaa laatua olevia osatekijöitä, joihin ei ole tehty parannuksia, erityisesti tiedotusvälineistä vastaavan viranomaisen sekä tiedotusvälineneuvoston johtajan ja jäsenten nimittäminen, näiden valta määrätä radio- ja televisiolähetysten sisällöstä, huomattavien sakkojen määrääminen sekä yleisradiotoiminnasta vastaavien toimijoiden taloudellista ja toimituksellista riippumattomuutta koskevien takeiden puute; |
| --- | --- |

BW.

ottaa huomioon, että huolimatta siitä, että lakeja muutettiin vuonna 2011 Euroopan komission kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen ja toukokuussa 2012 perustuslakituomioistuimen joulukuussa 2011 tekemän päätöksen jälkeen, jossa useita säännöksiä kumottiin perustuslain vastaisina painetun lehdistön sisällön sääntelyn, toimittajien tietolähteiden suojelun, tietosuojavaatimusten sekä tiedotusvälineistä ja televiestinnästä vastaavan valtuutetun osalta, tiedotusvälineiden vapautta koskevista asioista vastaava Etyjin edustaja piti valitettavana, että monia muutoksia toteutettiin ja hyväksyttiin lyhyellä varoitusajalla asianomaisia tahoja kuulematta ja että lainsäädännössä on edelleen perustavaa laatua olevia osatekijöitä, joihin ei ole tehty parannuksia, erityisesti tiedotusvälineistä vastaavan viranomaisen sekä tiedotusvälineneuvoston johtajan ja jäsenten nimittäminen, näiden valta määrätä radio- ja televisiolähetysten sisällöstä, huomattavien sakkojen määrääminen sekä yleisradiotoiminnasta vastaavien toimijoiden taloudellista ja toimituksellista riippumattomuutta koskevien takeiden puute;

| BX. | ottaa huomioon, että mielipiteen- ja ilmaisunvapauden edistämisestä vastaava YK:n erityisedustaja suhtautui myönteisesti tiedotusvälineitä koskevaan lainsäädäntöön maaliskuussa 2011 tehtyihin tarkistuksiin mutta korosti kuitenkin, että mediasisällön sääntelyä, tiedotusvälineistä vastaavan viranomaisen riippumattomuuden ja puolueettomuuden varmistavien takeiden riittämättömyyttä, liiallisia sakkoja ja muita hallinnollisia seuraamuksia, tiedotusvälineitä koskevan lainsäädännön soveltuvuutta kaikkiin tiedotusvälinetyyppeihin, lehdistö ja internet mukaan lukien, rekisteröintivaatimuksia sekä journalistisen lähdesuojan puutteellisuutta koskevia jäljellä olevia huolia on käsiteltävä; |
| --- | --- |

BX.

ottaa huomioon, että mielipiteen- ja ilmaisunvapauden edistämisestä vastaava YK:n erityisedustaja suhtautui myönteisesti tiedotusvälineitä koskevaan lainsäädäntöön maaliskuussa 2011 tehtyihin tarkistuksiin mutta korosti kuitenkin, että mediasisällön sääntelyä, tiedotusvälineistä vastaavan viranomaisen riippumattomuuden ja puolueettomuuden varmistavien takeiden riittämättömyyttä, liiallisia sakkoja ja muita hallinnollisia seuraamuksia, tiedotusvälineitä koskevan lainsäädännön soveltuvuutta kaikkiin tiedotusvälinetyyppeihin, lehdistö ja internet mukaan lukien, rekisteröintivaatimuksia sekä journalistisen lähdesuojan puutteellisuutta koskevia jäljellä olevia huolia on käsiteltävä;

| BY. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston asiantuntijoiden laatimassa analyysissä (8) (jossa arvioitiin vuonna 2012 tarkistettavaksi ehdotettujen tiedotusvälinelakien yhdenmukaisuutta Euroopan neuvoston media-alaan ja ilmaisunvapauteen liittyviä normeja asettavien tekstien kanssa) suositettiin tiettyjen rekisteröintiin, avoimuuteen, sisällön sääntelyyn, uutisointivelvollisuuksiin, lähdesuojaan, julkisiin tiedotusvälineisiin ja sääntelyelimiin liittyvien säännösten perinpohjaista uudelleen tarkastelua, täsmennystä ja joissain tapauksissa poistamista; |
| --- | --- |

BY.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston asiantuntijoiden laatimassa analyysissä (8) (jossa arvioitiin vuonna 2012 tarkistettavaksi ehdotettujen tiedotusvälinelakien yhdenmukaisuutta Euroopan neuvoston media-alaan ja ilmaisunvapauteen liittyviä normeja asettavien tekstien kanssa) suositettiin tiettyjen rekisteröintiin, avoimuuteen, sisällön sääntelyyn, uutisointivelvollisuuksiin, lähdesuojaan, julkisiin tiedotusvälineisiin ja sääntelyelimiin liittyvien säännösten perinpohjaista uudelleen tarkastelua, täsmennystä ja joissain tapauksissa poistamista;

| BZ. | ottaa huomioon, että EU:n ja Euroopan neuvoston pääsihteerin kanssa kirjeenvaihdon ja asiantuntijakokousten avulla käydyn vuoropuhelun perusteella helmikuussa 2013 esitettiin lisää lainsäädäntötarkistuksia, joilla pyrittiin vahvistamaan ja takaamaan tiedotusvälineiden toimintaa sääntelevien elinten riippumattomuus, erityisesti tiedotusvälineistä ja televiestinnästä vastaavan kansallisen viranomaisen ja tiedotusvälineneuvoston puheenjohtajien nimittämis- ja valintaehtojen osalta ja heidän nimityksistään ja uusista nimityksistä vastaavan henkilön nimittämismenettelyn osalta; |
| --- | --- |

BZ.

ottaa huomioon, että EU:n ja Euroopan neuvoston pääsihteerin kanssa kirjeenvaihdon ja asiantuntijakokousten avulla käydyn vuoropuhelun perusteella helmikuussa 2013 esitettiin lisää lainsäädäntötarkistuksia, joilla pyrittiin vahvistamaan ja takaamaan tiedotusvälineiden toimintaa sääntelevien elinten riippumattomuus, erityisesti tiedotusvälineistä ja televiestinnästä vastaavan kansallisen viranomaisen ja tiedotusvälineneuvoston puheenjohtajien nimittämis- ja valintaehtojen osalta ja heidän nimityksistään ja uusista nimityksistä vastaavan henkilön nimittämismenettelyn osalta;

| CA. | panee merkille, että Unkarin viranomaiset ovat ilmoittaneet aikovansa tarkastella uudelleen sääntöjä, jotka koskevat poliittisen mainonnan rajoittamista vaalikampanjoiden aikana; panee merkille, että Unkarin hallitus neuvottelee poliittisesta mainonnasta Euroopan komission kanssa; katsoo kuitenkin, että neljännellä muutoksella asetetaan laaja-alainen ja mahdollisesti epäselvä kielto ilmaisunvapauden käyttämiselle yhteisöjen, myös Unkarin kansakunnan loukkaamiseen liittyvässä tarkoituksessa, ja että tätä voidaan käyttää mielivaltaisesti ilmaisunvapauden rajoittamiseen ja sillä voi olla lamauttava vaikutus toimittajiin ja myös taiteilijoihin sekä muihin; |
| --- | --- |

CA.

panee merkille, että Unkarin viranomaiset ovat ilmoittaneet aikovansa tarkastella uudelleen sääntöjä, jotka koskevat poliittisen mainonnan rajoittamista vaalikampanjoiden aikana; panee merkille, että Unkarin hallitus neuvottelee poliittisesta mainonnasta Euroopan komission kanssa; katsoo kuitenkin, että neljännellä muutoksella asetetaan laaja-alainen ja mahdollisesti epäselvä kielto ilmaisunvapauden käyttämiselle yhteisöjen, myös Unkarin kansakunnan loukkaamiseen liittyvässä tarkoituksessa, ja että tätä voidaan käyttää mielivaltaisesti ilmaisunvapauden rajoittamiseen ja sillä voi olla lamauttava vaikutus toimittajiin ja myös taiteilijoihin sekä muihin;

| CB. | ottaa huomioon, että tiedotusvälineistä ja televiestinnästä vastaava kansallinen viranomainen ja tiedotusvälineneuvosto eivät ole tehneet arviointeja lainsäädännön vaikutuksesta journalismin laatuun, toimituksellisen vapauden tasoon ja toimittajien työolojen laatuun; |
| --- | --- |

CB.

ottaa huomioon, että tiedotusvälineistä ja televiestinnästä vastaava kansallinen viranomainen ja tiedotusvälineneuvosto eivät ole tehneet arviointeja lainsäädännön vaikutuksesta journalismin laatuun, toimituksellisen vapauden tasoon ja toimittajien työolojen laatuun;

Vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksien kunnioittaminen

| CC. | ottaa huomioon, että vähemmistöihin kuuluvien ihmisten oikeuksien kunnioittaminen tunnustetaan yksiselitteisesti SEU-sopimuksen 2 artiklassa tarkoitettujen arvojen joukossa ja että unioni on sitoutunut edistämään näitä arvoja ja torjumaan sosiaalista syrjäytymistä, rasismia, juutalaisvastaisuutta ja syrjintää; |
| --- | --- |

CC.

ottaa huomioon, että vähemmistöihin kuuluvien ihmisten oikeuksien kunnioittaminen tunnustetaan yksiselitteisesti SEU-sopimuksen 2 artiklassa tarkoitettujen arvojen joukossa ja että unioni on sitoutunut edistämään näitä arvoja ja torjumaan sosiaalista syrjäytymistä, rasismia, juutalaisvastaisuutta ja syrjintää;

| CD. | ottaa huomioon, että syrjimättömyys on perusoikeuskirjan 21 artiklassa vahvistettu perusoikeus; |
| --- | --- |

CD.

ottaa huomioon, että syrjimättömyys on perusoikeuskirjan 21 artiklassa vahvistettu perusoikeus;

| CE. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden velvollisuus taata jokaisen henkilön perusoikeuksien kunnioittaminen etnisestä taustasta tai uskonnosta riippumatta kattaa kaikki julkisen hallinnon tasot sekä lainvalvontaviranomaiset ja että se edellyttää myös suvaitsevaisuuden aktiivista edistämistä ja rasistisen väkivallan sekä juutalaisvastaisen ja romanivastaisen vihapuheen kaltaisten ilmiöiden ankaraa tuomitsemista erityisesti silloin, kun niitä esiintyy virallisilla tai julkisilla foorumeilla, myös Unkarin parlamentissa; |
| --- | --- |

CE.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden velvollisuus taata jokaisen henkilön perusoikeuksien kunnioittaminen etnisestä taustasta tai uskonnosta riippumatta kattaa kaikki julkisen hallinnon tasot sekä lainvalvontaviranomaiset ja että se edellyttää myös suvaitsevaisuuden aktiivista edistämistä ja rasistisen väkivallan sekä juutalaisvastaisen ja romanivastaisen vihapuheen kaltaisten ilmiöiden ankaraa tuomitsemista erityisesti silloin, kun niitä esiintyy virallisilla tai julkisilla foorumeilla, myös Unkarin parlamentissa;

| CF. | katsoo, että lainvalvontaviranomaisten reagoinnin puute rasismiin perustuvissa rikostapauksissa (9) on aiheuttanut epäluottamusta poliisivoimia kohtaan; |
| --- | --- |

CF.

katsoo, että lainvalvontaviranomaisten reagoinnin puute rasismiin perustuvissa rikostapauksissa (9) on aiheuttanut epäluottamusta poliisivoimia kohtaan;

| CG. | katsoo, että on merkillepantavaa, että Unkarin parlamentti on hyväksynyt rikos- ja siviilialan lainsäädäntöä rotuvihaan yllyttämisen ja vihapuheen torjumiseksi; |
| --- | --- |

CG.

katsoo, että on merkillepantavaa, että Unkarin parlamentti on hyväksynyt rikos- ja siviilialan lainsäädäntöä rotuvihaan yllyttämisen ja vihapuheen torjumiseksi;

| CH. | katsoo, että vaikka suvaitsemattomuus romani- ja juutalaisyhteisöjä kohtaan ei ole vain Unkariin liittyvä ongelma ja samassa pulmallisessa tilanteessa on muitakin jäsenvaltioita, viimeaikaiset tapahtumat ovat herättäneet huolta romani- ja juutalaisvastaisen vihapuheen yleistymisestä Unkarissa; |
| --- | --- |

CH.

katsoo, että vaikka suvaitsemattomuus romani- ja juutalaisyhteisöjä kohtaan ei ole vain Unkariin liittyvä ongelma ja samassa pulmallisessa tilanteessa on muitakin jäsenvaltioita, viimeaikaiset tapahtumat ovat herättäneet huolta romani- ja juutalaisvastaisen vihapuheen yleistymisestä Unkarissa;

| CI. | katsoo, että siirtyminen verotuksen ja eläkejärjestelmän alalla taannehtivaan lainsäädäntöön on johtanut sosiaaliseen epävarmuuteen ja köyhyyden massiiviseen lisääntymiseen, mikä ei ainoastaan luo suurta epävarmuutta väestössä, vaan merkitsee myös yksityisten omistusoikeuksien loukkausta ja heikentää kansalaisten perusvapauksia; |
| --- | --- |

CI.

katsoo, että siirtyminen verotuksen ja eläkejärjestelmän alalla taannehtivaan lainsäädäntöön on johtanut sosiaaliseen epävarmuuteen ja köyhyyden massiiviseen lisääntymiseen, mikä ei ainoastaan luo suurta epävarmuutta väestössä, vaan merkitsee myös yksityisten omistusoikeuksien loukkausta ja heikentää kansalaisten perusvapauksia;

Uskonnon- ja vakaumuksenvapaus ja kirkkojen tunnustaminen

| CJ. | ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeussopimuksen 9 artiklassa ja perusoikeuskirjan 10 artiklassa vahvistettu ajatuksen, omantunnon ja uskonnon vapaus on yksi demokraattisen yhteiskunnan perustoista, ja katsoo, että valtion pitäisi sen osalta toimia neutraalina ja puolueettomana takaajana erilaisten uskontojen, katsomusten ja uskomusten harjoittamiselle; |
| --- | --- |

CJ.

ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeussopimuksen 9 artiklassa ja perusoikeuskirjan 10 artiklassa vahvistettu ajatuksen, omantunnon ja uskonnon vapaus on yksi demokraattisen yhteiskunnan perustoista, ja katsoo, että valtion pitäisi sen osalta toimia neutraalina ja puolueettomana takaajana erilaisten uskontojen, katsomusten ja uskomusten harjoittamiselle;

| CK. | ottaa huomioon, että kirkkolailla vahvistettiin Unkarin uskonnollisia yhteisöjä ja kirkkoja varten uusi oikeudellinen järjestelmä, jossa säädetään monista vaatimuksista kirkkojen tunnustamiselle ja asetetaan tunnustamisen ehdoksi parlamentin kahden kolmasosan enemmistön etukäteen antama hyväksyntä; |
| --- | --- |

CK.

ottaa huomioon, että kirkkolailla vahvistettiin Unkarin uskonnollisia yhteisöjä ja kirkkoja varten uusi oikeudellinen järjestelmä, jossa säädetään monista vaatimuksista kirkkojen tunnustamiselle ja asetetaan tunnustamisen ehdoksi parlamentin kahden kolmasosan enemmistön etukäteen antama hyväksyntä;

| CL. | ottaa huomioon, että Venetsian komissio (10) katsoi, että kirkkolaissa esitetyllä velvoitteella hankkia parlamentilta tunnustus ehtona kirkon perustamiselle, rajoitetaan uskonnonvapautta; |
| --- | --- |

CL.

ottaa huomioon, että Venetsian komissio (10) katsoi, että kirkkolaissa esitetyllä velvoitteella hankkia parlamentilta tunnustus ehtona kirkon perustamiselle, rajoitetaan uskonnonvapautta;

| CM. | ottaa huomioon, että kirkkolain takautuvien säännösten voimaantulon vuoksi yli 300 rekisteröityä kirkkoa menetti oikeudellisen asemansa kirkkona; |
| --- | --- |

CM.

ottaa huomioon, että kirkkolain takautuvien säännösten voimaantulon vuoksi yli 300 rekisteröityä kirkkoa menetti oikeudellisen asemansa kirkkona;

| CN. | ottaa huomioon, että perustuslakituomioistuin tutki monien uskonnollisten yhteisöjen ja Unkarin perusoikeuksista vastaavan valtuutetun pyynnöstä kirkkolain säännösten perustuslaillisuuden ja totesi 26. helmikuuta 2013 tekemässään päätöksessä 6/2013 jotkin niistä perustuslain vastaisiksi ja kumosi ne takautuvasti; |
| --- | --- |

CN.

ottaa huomioon, että perustuslakituomioistuin tutki monien uskonnollisten yhteisöjen ja Unkarin perusoikeuksista vastaavan valtuutetun pyynnöstä kirkkolain säännösten perustuslaillisuuden ja totesi 26. helmikuuta 2013 tekemässään päätöksessä 6/2013 jotkin niistä perustuslain vastaisiksi ja kumosi ne takautuvasti;

| CO. | ottaa huomioon, että perustuslakituomioistuin ei päätöksessään kyseenalaistanut parlamentin oikeutta määritellä huomattavia ehtoja kirkon tunnustamiselle, mutta se katsoi, että kirkon aseman tunnustaminen parlamentin äänestyksen nojalla voi johtaa poliittisesti vääristyneisiin tuloksiin, ja ottaa huomioon, että perustuslakituomioistuin totesi, että laissa ei ollut mitään velvoitetta antaa yksityiskohtaista perustelua päätökselle, jolla kirkon asema evätään, että parlamentin toimille ei määritetty määräaikoja ja että laissa ei säädetty mahdollisuudesta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin, jos asema evätään tai päätöstä ei tehdä; |
| --- | --- |

CO.

ottaa huomioon, että perustuslakituomioistuin ei päätöksessään kyseenalaistanut parlamentin oikeutta määritellä huomattavia ehtoja kirkon tunnustamiselle, mutta se katsoi, että kirkon aseman tunnustaminen parlamentin äänestyksen nojalla voi johtaa poliittisesti vääristyneisiin tuloksiin, ja ottaa huomioon, että perustuslakituomioistuin totesi, että laissa ei ollut mitään velvoitetta antaa yksityiskohtaista perustelua päätökselle, jolla kirkon asema evätään, että parlamentin toimille ei määritetty määräaikoja ja että laissa ei säädetty mahdollisuudesta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin, jos asema evätään tai päätöstä ei tehdä;

| CP. | ottaa huomioon uuden perustuslain neljännen muutoksen, joka hyväksyttiin kaksi viikkoa perustuslakituomioistuimen päätöksen jälkeen ja jolla muutettiin uuden perustuslain VII pykälää ja nostettiin perustuslain tasolle parlamentin valtuudet antaa keskeisiä lakeja, joiden nojalla tunnustetaan tietyt uskonnollista toimintaa harjoittavat järjestöt kirkoiksi, jolloin jätettiin huomiotta perustuslakituomioistuimen päätös; |
| --- | --- |

CP.

ottaa huomioon uuden perustuslain neljännen muutoksen, joka hyväksyttiin kaksi viikkoa perustuslakituomioistuimen päätöksen jälkeen ja jolla muutettiin uuden perustuslain VII pykälää ja nostettiin perustuslain tasolle parlamentin valtuudet antaa keskeisiä lakeja, joiden nojalla tunnustetaan tietyt uskonnollista toimintaa harjoittavat järjestöt kirkoiksi, jolloin jätettiin huomiotta perustuslakituomioistuimen päätös;

ARVIOINTI

Unkarin uusi perustuslaki ja sen täytäntöönpano

| 1. | muistuttaa, että oikeudellisuuden, myös avoimen, vastuullisen ja demokraattisen lakien hyväksymisprosessin perustuslaki mukaan lukien, ja vapaisiin vaaleihin ja opposition oikeuksien kunnioittamiseen perustuva edustuksellisen demokratian vahvan järjestelmän kunnioittaminen vastaavat SEU-sopimuksen 2 artiklaa, jonka mukaan unioni perustuu sille, että kunnioitetaan ihmisarvoa, vapautta, demokratiaa, tasa-arvoa, oikeusvaltiota ja noudatetaan ihmisoikeuksia myös vähemmistöihin kuuluvien ihmisten osalta; katsoo, että ne ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo, kuten sekä SEU-sopimuksen että perusoikeuskirjan johdannossa todetaan; pitää eurooppalaisten perusarvojen suojeluun liittyen valitettavana, että EU:n toimielimet eivät ole aiemmin aina pystyneet täyttämään itse asettamiaan vaatimuksia; katsoo siksi, että juuri niillä on erityinen vastuu turvata toiminnallaan SEU-sopimuksen 2 artiklaan perustuvia eurooppalaisia perusoikeuksia sekä unionin tasolla että jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että oikeudellisuuden, myös avoimen, vastuullisen ja demokraattisen lakien hyväksymisprosessin perustuslaki mukaan lukien, ja vapaisiin vaaleihin ja opposition oikeuksien kunnioittamiseen perustuva edustuksellisen demokratian vahvan järjestelmän kunnioittaminen vastaavat SEU-sopimuksen 2 artiklaa, jonka mukaan unioni perustuu sille, että kunnioitetaan ihmisarvoa, vapautta, demokratiaa, tasa-arvoa, oikeusvaltiota ja noudatetaan ihmisoikeuksia myös vähemmistöihin kuuluvien ihmisten osalta; katsoo, että ne ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo, kuten sekä SEU-sopimuksen että perusoikeuskirjan johdannossa todetaan; pitää eurooppalaisten perusarvojen suojeluun liittyen valitettavana, että EU:n toimielimet eivät ole aiemmin aina pystyneet täyttämään itse asettamiaan vaatimuksia; katsoo siksi, että juuri niillä on erityinen vastuu turvata toiminnallaan SEU-sopimuksen 2 artiklaan perustuvia eurooppalaisia perusoikeuksia sekä unionin tasolla että jäsenvaltioissa;

| 2. | toistaa painokkaasti, että vaikka uuden perustuslain laatiminen ja antaminen kuuluvatkin jäsenvaltioiden toimivaltaan, jäsenvaltioilla ja EU:lla on velvollisuus varmistaa, että perustuslailliset prosessit ja perustuslakien sisältö ovat yhdenmukaisia niiden sitoumusten kanssa, jotka jokainen jäsenvaltio on antanut liittymissopimuksissa Euroopan unioniin, eli kyseessä ovat unionin, perusoikeuskirjan ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaiset yhteiset arvot; |
| --- | --- |

2.

toistaa painokkaasti, että vaikka uuden perustuslain laatiminen ja antaminen kuuluvatkin jäsenvaltioiden toimivaltaan, jäsenvaltioilla ja EU:lla on velvollisuus varmistaa, että perustuslailliset prosessit ja perustuslakien sisältö ovat yhdenmukaisia niiden sitoumusten kanssa, jotka jokainen jäsenvaltio on antanut liittymissopimuksissa Euroopan unioniin, eli kyseessä ovat unionin, perusoikeuskirjan ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaiset yhteiset arvot;

| 3. | pitää valitettavana, että Unkarin uuden perustuslain laatimis- ja hyväksymisprosessista puuttui läpinäkyvyys, avoimuus, kattavuus ja viime kädessä yhteisymmärrys, joita olisi voinut odottaa nykyaikaisessa demokraattisessa perustuslakiprosessissa, mikä heikentää uuden perustuslain omaa legitiimiyttä; |
| --- | --- |

3.

pitää valitettavana, että Unkarin uuden perustuslain laatimis- ja hyväksymisprosessista puuttui läpinäkyvyys, avoimuus, kattavuus ja viime kädessä yhteisymmärrys, joita olisi voinut odottaa nykyaikaisessa demokraattisessa perustuslakiprosessissa, mikä heikentää uuden perustuslain omaa legitiimiyttä;

| 4. | panee merkille perustuslakituomioistuimen 28. joulukuuta 2012 tekemän edellä mainitun päätöksen, jossa todetaan, että Unkarin parlamentti ylitti lainsäädäntövaltansa pannessaan täytäntöön monia uuden perustuslain siirtymäsäännösten pysyviä ja yleisiä määräyksiä, joiden mukaan on esimerkiksi perustuslain säädäntävaltaa harjoittavan tahon tehtävänä ja vastuulla selvittää tilanne osittaisen kumoamisen jälkeen; panee merkille, että parlamentin on saatava aikaan selvä ja selkeä oikeudellinen tilanne ja samalla on otettu mukaan vaatimus, että tämä ei saa merkitä kumottujen määräysten automaattista lisäämistä perustuslakiin ilman mitään erottelua, koska parlamentin on tarkistettava kumottujen muiden kuin siirtymäsäännösten sääntelyn kohteet ja päätettävä, mitkä niistä tarvitsevat toistuvaa sääntelyä ja millä oikeuslähteiden tasolla; panee merkille, että on myös parlamentin tehtävänä valita toistuvan sääntelyn piiriin kuuluvat määräykset, jotka on lisättävä perustuslakiin, sekä määräykset, jotka edellyttävät sääntelyä parlamentin säädöksellä; |
| --- | --- |

4.

panee merkille perustuslakituomioistuimen 28. joulukuuta 2012 tekemän edellä mainitun päätöksen, jossa todetaan, että Unkarin parlamentti ylitti lainsäädäntövaltansa pannessaan täytäntöön monia uuden perustuslain siirtymäsäännösten pysyviä ja yleisiä määräyksiä, joiden mukaan on esimerkiksi perustuslain säädäntävaltaa harjoittavan tahon tehtävänä ja vastuulla selvittää tilanne osittaisen kumoamisen jälkeen; panee merkille, että parlamentin on saatava aikaan selvä ja selkeä oikeudellinen tilanne ja samalla on otettu mukaan vaatimus, että tämä ei saa merkitä kumottujen määräysten automaattista lisäämistä perustuslakiin ilman mitään erottelua, koska parlamentin on tarkistettava kumottujen muiden kuin siirtymäsäännösten sääntelyn kohteet ja päätettävä, mitkä niistä tarvitsevat toistuvaa sääntelyä ja millä oikeuslähteiden tasolla; panee merkille, että on myös parlamentin tehtävänä valita toistuvan sääntelyn piiriin kuuluvat määräykset, jotka on lisättävä perustuslakiin, sekä määräykset, jotka edellyttävät sääntelyä parlamentin säädöksellä;

| 5. | arvostelee ankarasti uuden perustuslain neljännen muutoksen säännöksiä, jotka heikentävät uuden perustuslain ylintä määräysvaltaa, sillä muutoksen tekstissä otetaan käyttöön monia sääntöjä, jotka perustuslakituomioistuin on aiemmin todennut perustuslain vastaisiksi – eli yhteensopimattomiksi uuden perustuslain kanssa menettelyyn liittyvillä tai sisältöä koskevilla perusteilla; |
| --- | --- |

5.

arvostelee ankarasti uuden perustuslain neljännen muutoksen säännöksiä, jotka heikentävät uuden perustuslain ylintä määräysvaltaa, sillä muutoksen tekstissä otetaan käyttöön monia sääntöjä, jotka perustuslakituomioistuin on aiemmin todennut perustuslain vastaisiksi – eli yhteensopimattomiksi uuden perustuslain kanssa menettelyyn liittyvillä tai sisältöä koskevilla perusteilla;

| 6. | muistuttaa, että edellä mainitussa 28. joulukuuta 2012 tehdyssä päätöksessä perustuslakituomioistuin antoi selkeän tuomion menettelyyn liittyvillä perusteilla ja totesi, että demokraattisissa oikeusvaltioissa perustuslailla on pysyviä sisältöä koskevia ja proseduraalisia standardeja ja vaatimuksia; katsoo, että sisältöä koskevia ja menettelyyn liittyviä perustuslaillisia vaatimuksia ei voida uuden perustuslain aikakaudella asettaa alemmas kuin perustuslain aikakaudella; toteaa, että perustuslaillisen oikeusvaltion vaatimukset ovat yhä jatkuvasti täytäntöön pantavia vaatimuksia ja suunnitelmia tulevaisuutta varten; toteaa, että perustuslaillinen oikeusvaltio on pysyvien arvojen, periaatteiden ja takuiden järjestelmä; katsoo, että tällaista selkeää ja arvokasta lausumaa on sovellettava Euroopan unionissa ja kaikissa sen jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että edellä mainitussa 28. joulukuuta 2012 tehdyssä päätöksessä perustuslakituomioistuin antoi selkeän tuomion menettelyyn liittyvillä perusteilla ja totesi, että demokraattisissa oikeusvaltioissa perustuslailla on pysyviä sisältöä koskevia ja proseduraalisia standardeja ja vaatimuksia; katsoo, että sisältöä koskevia ja menettelyyn liittyviä perustuslaillisia vaatimuksia ei voida uuden perustuslain aikakaudella asettaa alemmas kuin perustuslain aikakaudella; toteaa, että perustuslaillisen oikeusvaltion vaatimukset ovat yhä jatkuvasti täytäntöön pantavia vaatimuksia ja suunnitelmia tulevaisuutta varten; toteaa, että perustuslaillinen oikeusvaltio on pysyvien arvojen, periaatteiden ja takuiden järjestelmä; katsoo, että tällaista selkeää ja arvokasta lausumaa on sovellettava Euroopan unionissa ja kaikissa sen jäsenvaltioissa;

| 7. | muistuttaa, että unionin kansanvallan ja oikeusvaltion yhteiset arvot edellyttävät vahvaa edustuksellisen demokratian järjestelmää, joka perustuu vapaisiin vaaleihin ja jossa kunnioitetaan opposition oikeuksia, ja että Euroopan ihmisoikeussopimuksen ensimmäisen pöytäkirjan 3 artiklan mukaan vaaleilla pitäisi taata ”kansalaisten vapaan mielipiteen ilmaisu lainsäädäntöelintä valittaessa”; |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että unionin kansanvallan ja oikeusvaltion yhteiset arvot edellyttävät vahvaa edustuksellisen demokratian järjestelmää, joka perustuu vapaisiin vaaleihin ja jossa kunnioitetaan opposition oikeuksia, ja että Euroopan ihmisoikeussopimuksen ensimmäisen pöytäkirjan 3 artiklan mukaan vaaleilla pitäisi taata ”kansalaisten vapaan mielipiteen ilmaisu lainsäädäntöelintä valittaessa”;

| 8. | katsoo, että samalla, kun kahden kolmasosan enemmistön edellyttävät lait ovat tavallisia muissa jäsenvaltioissa ja ne ovat kuuluneet Unkarin perustuslakiin ja oikeusjärjestykseen vuodesta 1989, keskeisten lakien liiallinen käyttö hyvin erityisten ja yksityiskohtaisten sääntöjen esittämiseen heikentää kansanvallan ja oikeusvaltion periaatteita, koska sen ansiosta nykyinen hallitus, jolla on määräenemmistön tuki, voi tehdä pysyviä poliittisia valintoja, minkä vuoksi kaikkien tulevien hallitusten, joilla on parlamentissa vain yksinkertainen enemmistö, on entistä vaikeampaa vastata sosiaalisiin haasteisiin, mikä saattaa vähentää uusien vaalien merkitystä; katsoo, että tällaista käyttöä olisi arvioitava uudelleen sen varmistamiseksi, että tulevat hallitukset ja parlamentin enemmistöt voivat säätää lakeja tarkoituksenmukaisella ja kattavalla tavalla; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että samalla, kun kahden kolmasosan enemmistön edellyttävät lait ovat tavallisia muissa jäsenvaltioissa ja ne ovat kuuluneet Unkarin perustuslakiin ja oikeusjärjestykseen vuodesta 1989, keskeisten lakien liiallinen käyttö hyvin erityisten ja yksityiskohtaisten sääntöjen esittämiseen heikentää kansanvallan ja oikeusvaltion periaatteita, koska sen ansiosta nykyinen hallitus, jolla on määräenemmistön tuki, voi tehdä pysyviä poliittisia valintoja, minkä vuoksi kaikkien tulevien hallitusten, joilla on parlamentissa vain yksinkertainen enemmistö, on entistä vaikeampaa vastata sosiaalisiin haasteisiin, mikä saattaa vähentää uusien vaalien merkitystä; katsoo, että tällaista käyttöä olisi arvioitava uudelleen sen varmistamiseksi, että tulevat hallitukset ja parlamentin enemmistöt voivat säätää lakeja tarkoituksenmukaisella ja kattavalla tavalla;

| 9. | katsoo, että yksittäisten jäsenten lakialoitteiden käyttöä koskeva menetelmä perustuslain täytäntöönpanossa (keskeisten lakien avulla) ei ole avoin, vastuullinen ja demokraattinen lainsäädäntöprosessi, koska siitä puuttuvat takeet siitä, että varmistetaan tarkoituksenmukainen yhteiskunnallinen keskustelu ja kuuleminen, ja että se voi olla vastoin itse uutta perustuslakia, jossa velvoitetaan hallitus (eikä yksittäisiä jäseniä) esittämään parlamentille uuden perustuslain täytäntöönpanoon tarvittavat lakialoitteet; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että yksittäisten jäsenten lakialoitteiden käyttöä koskeva menetelmä perustuslain täytäntöönpanossa (keskeisten lakien avulla) ei ole avoin, vastuullinen ja demokraattinen lainsäädäntöprosessi, koska siitä puuttuvat takeet siitä, että varmistetaan tarkoituksenmukainen yhteiskunnallinen keskustelu ja kuuleminen, ja että se voi olla vastoin itse uutta perustuslakia, jossa velvoitetaan hallitus (eikä yksittäisiä jäseniä) esittämään parlamentille uuden perustuslain täytäntöönpanoon tarvittavat lakialoitteet;

| 10. | panee merkille Venetsian komission lausunnon (CDL-AD(2011)016), jonka mukaan komissio on erityisen tyytyväinen siihen, että uudella perustuslailla luodaan perustuslaillinen järjestys, jonka periaatteina ovat demokratia, oikeusvaltioperiaate sekä perusoikeuksien suojelu; panee lisäksi merkille Venetsian komission lausunnon (CDL-AD(2012)001), jonka mukaan lainsäädännön suuren määrän hyväksyminen hyvin lyhyessä ajassa voisi selittää sen, miksi tietyt uusista säännöksistä eivät täytä eurooppalaisia normeja; panee lisäksi merkille Venetsian komission lausunnon Unkarin perustuslakia koskevasta neljännestä muutoksesta (N:o CDL-AD(2013)012), jonka mukaan neljäs muutos saa itse aikaan tai pitää yllä Unkarin perustuslaillisen järjestelmän puutteita; |
| --- | --- |

10.

panee merkille Venetsian komission lausunnon (CDL-AD(2011)016), jonka mukaan komissio on erityisen tyytyväinen siihen, että uudella perustuslailla luodaan perustuslaillinen järjestys, jonka periaatteina ovat demokratia, oikeusvaltioperiaate sekä perusoikeuksien suojelu; panee lisäksi merkille Venetsian komission lausunnon (CDL-AD(2012)001), jonka mukaan lainsäädännön suuren määrän hyväksyminen hyvin lyhyessä ajassa voisi selittää sen, miksi tietyt uusista säännöksistä eivät täytä eurooppalaisia normeja; panee lisäksi merkille Venetsian komission lausunnon Unkarin perustuslakia koskevasta neljännestä muutoksesta (N:o CDL-AD(2013)012), jonka mukaan neljäs muutos saa itse aikaan tai pitää yllä Unkarin perustuslaillisen järjestelmän puutteita;

| 11. | on tyytyväinen siihen, että Unkarin perustuslaissa toistetaan ja vahvistetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan artiklat ja että Unkari neljäntenä valtiona EU:ssa tunnustaa viittomakielen (Unkarin viittomakieli) täysivaltaiseksi kieleksi ja puolustaa viittomakielen asemaa osana Unkarin kulttuuria H artiklassa; |
| --- | --- |

11.

on tyytyväinen siihen, että Unkarin perustuslaissa toistetaan ja vahvistetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan artiklat ja että Unkari neljäntenä valtiona EU:ssa tunnustaa viittomakielen (Unkarin viittomakieli) täysivaltaiseksi kieleksi ja puolustaa viittomakielen asemaa osana Unkarin kulttuuria H artiklassa;

| 12. | on tyytyväinen siihen, että Unkarin perustuslain XV artiklassa kielletään nimenomaisesti rotuun, ihonväriin, sukupuoleen, vammaisuuteen, kieleen, uskontoon, poliittiseen tai muuhun näkemykseen, kansalliseen tai sosiaaliseen alkuperään, taloudelliseen, syntyperäiseen tai muuhun tilanteeseen perustuva syrjintä ja että Unkarin on sen mukaan hyväksyttävä erityistoimenpiteitä lasten, naisten, ikääntyneiden ja vammaisten suojelemiseksi Euroopan unionin perusoikeuskirjan 20–26 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

12.

on tyytyväinen siihen, että Unkarin perustuslain XV artiklassa kielletään nimenomaisesti rotuun, ihonväriin, sukupuoleen, vammaisuuteen, kieleen, uskontoon, poliittiseen tai muuhun näkemykseen, kansalliseen tai sosiaaliseen alkuperään, taloudelliseen, syntyperäiseen tai muuhun tilanteeseen perustuva syrjintä ja että Unkarin on sen mukaan hyväksyttävä erityistoimenpiteitä lasten, naisten, ikääntyneiden ja vammaisten suojelemiseksi Euroopan unionin perusoikeuskirjan 20–26 artiklan mukaisesti;

Demokraattinen keskinäinen valvontajärjestelmä

| 13. | muistuttaa, että kansanvalta ja oikeusvaltio edellyttävät riippumattomien elinten vallanjakoa, joka perustuu keskinäiseen valvontajärjestelmään sekä lainsäädännön ja perustuslain yhdenmukaisuuden tehokkaaseen valvontaan; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että kansanvalta ja oikeusvaltio edellyttävät riippumattomien elinten vallanjakoa, joka perustuu keskinäiseen valvontajärjestelmään sekä lainsäädännön ja perustuslain yhdenmukaisuuden tehokkaaseen valvontaan;

| 14. | palauttaa mieleen, että perustuslaillinen enemmistö korotti perustuslakituomioistuimen tuomareiden määrän yhdestätoista viiteentoista ja kumosi vaatimuksen sopimukseen pääsystä opposition kanssa perustuslakituomioistuimen tuomareita valittaessa; on huolissaan siitä, että näiden toimenpiteiden vuoksi kahdeksan viidestätoista perustuslakituomioistuimen nykyisestä tuomarista on valittu yksinomaan kahden kolmasosan enemmistöllä (poikkeuksena yksi) ja että kaksi uutta jäsentä on nimitetty suoraan parlamentin jäseninä; |
| --- | --- |

14.

palauttaa mieleen, että perustuslaillinen enemmistö korotti perustuslakituomioistuimen tuomareiden määrän yhdestätoista viiteentoista ja kumosi vaatimuksen sopimukseen pääsystä opposition kanssa perustuslakituomioistuimen tuomareita valittaessa; on huolissaan siitä, että näiden toimenpiteiden vuoksi kahdeksan viidestätoista perustuslakituomioistuimen nykyisestä tuomarista on valittu yksinomaan kahden kolmasosan enemmistöllä (poikkeuksena yksi) ja että kaksi uutta jäsentä on nimitetty suoraan parlamentin jäseninä;

| 15. | pitää myönteisenä mahdollisuutta ottaa käyttöön kaksi uudentyyppistä perustuslakituomioistuimelle esitettävää perustuslakiin liittyvää valitusta ja ymmärtää, että oikeusvaltioon perustuva demokraattinen järjestelmä ei välttämättä tarvitse perustuslakituomioistuinta voidakseen toimia asianmukaisesti; muistuttaa kuitenkin Venetsian komission lausunnosta CDL-AD (2011)016, jonka mukaan valtioissa, jotka ovat valinneet perustuslakituomioistuimen, tämän tuomioistuimen olisi voitava arvioida kaikkien lakien osalta, miten ne vastaavat perustuslain takaamia ihmisoikeuksia; katsoo siksi, että yleistä talousarviota ja verotusta koskeviin lakeihin liittyvän perustuslaillisen toimivallan rajoittaminen heikentää institutionaalisia ja menettelyllisiä takeita monien perustuslaillisten oikeuksien suojalle ja parlamentin ja hallituksen valtuuksien valvonnalle talousarvioon liittyen; |
| --- | --- |

15.

pitää myönteisenä mahdollisuutta ottaa käyttöön kaksi uudentyyppistä perustuslakituomioistuimelle esitettävää perustuslakiin liittyvää valitusta ja ymmärtää, että oikeusvaltioon perustuva demokraattinen järjestelmä ei välttämättä tarvitse perustuslakituomioistuinta voidakseen toimia asianmukaisesti; muistuttaa kuitenkin Venetsian komission lausunnosta CDL-AD (2011)016, jonka mukaan valtioissa, jotka ovat valinneet perustuslakituomioistuimen, tämän tuomioistuimen olisi voitava arvioida kaikkien lakien osalta, miten ne vastaavat perustuslain takaamia ihmisoikeuksia; katsoo siksi, että yleistä talousarviota ja verotusta koskeviin lakeihin liittyvän perustuslaillisen toimivallan rajoittaminen heikentää institutionaalisia ja menettelyllisiä takeita monien perustuslaillisten oikeuksien suojalle ja parlamentin ja hallituksen valtuuksien valvonnalle talousarvioon liittyen;

| 16. | muistuttaa, että kuten perustuslakituomioistuin totesi päätöksessään N:o 45/2012, ”perustuslaillisella oikeellisuudella on paitsi menettelyllisiä, muodollisia ja julkisia vaatimuksia, myös sisältöä koskevia vaatimuksia” ja ”perustuslakituomioistuin voi tarvittaessa tarkastella myös sisältöä koskevien vaatimusten, takuiden ja demokraattisten oikeusvaltioiden arvojen vapaata täytäntöönpanoa ja perustuslakiin kirjoittamista”; |
| --- | --- |

16.

muistuttaa, että kuten perustuslakituomioistuin totesi päätöksessään N:o 45/2012, ”perustuslaillisella oikeellisuudella on paitsi menettelyllisiä, muodollisia ja julkisia vaatimuksia, myös sisältöä koskevia vaatimuksia” ja ”perustuslakituomioistuin voi tarvittaessa tarkastella myös sisältöä koskevien vaatimusten, takuiden ja demokraattisten oikeusvaltioiden arvojen vapaata täytäntöönpanoa ja perustuslakiin kirjoittamista”;

| 17. | katsoo, että ottaen huomioon uuteen perustuslakiin poliittisesta tahdosta tehdyt järjestelmälliset muutokset perustuslakituomioistuin ei pysty enää täyttämään tehtäväänsä perustuslaillisen suojan ylimpänä elimenä, erityisesti koska neljännellä muutoksella nimenomaan kielletään perustuslakituomioistuinta tarkistamasta perustuslain muutoksia, jotka ovat ristiriidassa muiden perustuslaillisten vaatimusten ja periaatteiden kanssa; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että ottaen huomioon uuteen perustuslakiin poliittisesta tahdosta tehdyt järjestelmälliset muutokset perustuslakituomioistuin ei pysty enää täyttämään tehtäväänsä perustuslaillisen suojan ylimpänä elimenä, erityisesti koska neljännellä muutoksella nimenomaan kielletään perustuslakituomioistuinta tarkistamasta perustuslain muutoksia, jotka ovat ristiriidassa muiden perustuslaillisten vaatimusten ja periaatteiden kanssa;

| 18. | pitää erittäin tärkeänä vallanjaon periaatetta ja asianmukaisesti toimivaa keskinäistä valvontajärjestelmää, kun otetaan huomioon demokraattisesti valitun parlamentin oikeus hyväksyä lakeja ottaen huomioon perusoikeudet ja poliittiset vähemmistöt ja noudattaen demokraattisesti asianmukaisia ja avoimia menettelyjä ja ottaen huomioon sekä tavallisten että perustuslakituomioistuinten tehtävä taata, että lait noudattavat perustuslakia; painottaa vallanjaon periaatteen ja toimivan keskinäisen valvontajärjestelmän merkitystä; on tässä yhteydessä huolissaan vallan siirtymisestä perustuslaillisissa asioissa perustuslakituomioistuimelta parlamentille, mikä horjuttaa vakavasti vallanjaon periaatetta ja asianmukaisesti toimivaa keskinäistä valvontajärjestelmää, jotka ovat oikeusvaltion keskeisiä seurauksia; on tyytyväinen Unkarin ja Romanian perustuslakituomioistuinten puheenjohtajien Péter Paczolayn ja Augustin Zegreanin kyseisten laitosten jäsenten tapaamisen johdosta 16. toukokuuta 2013 antamaan yhteiseen Egerin julistukseen, jossa korostetaan perustuslakituomioistuinten erityistä vastuuta kahden kolmasosan enemmistöllä hallituissa maissa; |
| --- | --- |

18.

pitää erittäin tärkeänä vallanjaon periaatetta ja asianmukaisesti toimivaa keskinäistä valvontajärjestelmää, kun otetaan huomioon demokraattisesti valitun parlamentin oikeus hyväksyä lakeja ottaen huomioon perusoikeudet ja poliittiset vähemmistöt ja noudattaen demokraattisesti asianmukaisia ja avoimia menettelyjä ja ottaen huomioon sekä tavallisten että perustuslakituomioistuinten tehtävä taata, että lait noudattavat perustuslakia; painottaa vallanjaon periaatteen ja toimivan keskinäisen valvontajärjestelmän merkitystä; on tässä yhteydessä huolissaan vallan siirtymisestä perustuslaillisissa asioissa perustuslakituomioistuimelta parlamentille, mikä horjuttaa vakavasti vallanjaon periaatetta ja asianmukaisesti toimivaa keskinäistä valvontajärjestelmää, jotka ovat oikeusvaltion keskeisiä seurauksia; on tyytyväinen Unkarin ja Romanian perustuslakituomioistuinten puheenjohtajien Péter Paczolayn ja Augustin Zegreanin kyseisten laitosten jäsenten tapaamisen johdosta 16. toukokuuta 2013 antamaan yhteiseen Egerin julistukseen, jossa korostetaan perustuslakituomioistuinten erityistä vastuuta kahden kolmasosan enemmistöllä hallituissa maissa;

| 19. | on myös erittäin huolissaan niistä uuden perustuslain neljännen muutoksen säännöksistä, joilla kumotaan 20 vuotta perustuslaillista oikeuskäytäntöä, joka sisältää kokonaisen perusperiaatteiden ja perustuslaillisten vaatimusten järjestelmän, mukaan lukien mahdollinen EU:n lainsäädännön ja Euroopan ihmisoikeuslainsäädännön soveltamiseen vaikuttava oikeuskäytäntö; toteaa, että tuomioistuin on jo käyttänyt aiempia päätöksiään tulkinnan pohjana; on kuitenkin huolissaan siitä, että muut tuomioistuimet eivät ehkä voi perustaa päätöksiään perustuslakituomioistuimen aiempaan oikeuskäytäntöön; |
| --- | --- |

19.

on myös erittäin huolissaan niistä uuden perustuslain neljännen muutoksen säännöksistä, joilla kumotaan 20 vuotta perustuslaillista oikeuskäytäntöä, joka sisältää kokonaisen perusperiaatteiden ja perustuslaillisten vaatimusten järjestelmän, mukaan lukien mahdollinen EU:n lainsäädännön ja Euroopan ihmisoikeuslainsäädännön soveltamiseen vaikuttava oikeuskäytäntö; toteaa, että tuomioistuin on jo käyttänyt aiempia päätöksiään tulkinnan pohjana; on kuitenkin huolissaan siitä, että muut tuomioistuimet eivät ehkä voi perustaa päätöksiään perustuslakituomioistuimen aiempaan oikeuskäytäntöön;

| 20. | on myös huolissaan EU:n lainsäädännön ja uuden perustuslain neljännen muutoksen säännösten yhdenmukaisuudesta, sillä niiden nojalla Unkarin hallitus voi säätää erityisverosta, jotta se voi panna täytäntöön EU:n tuomioistuimen tuomiot, jotka sisältävät maksuvelvoitteita, kun valtion talousarviossa ei ole saatavilla riittävästi rahoitusta ja kun julkinen velka on yli puolet bruttokansantuotteesta; panee merkille asiaa koskevan Unkarin ja Euroopan komission välisen jatkuvan vuoropuhelun; |
| --- | --- |

20.

on myös huolissaan EU:n lainsäädännön ja uuden perustuslain neljännen muutoksen säännösten yhdenmukaisuudesta, sillä niiden nojalla Unkarin hallitus voi säätää erityisverosta, jotta se voi panna täytäntöön EU:n tuomioistuimen tuomiot, jotka sisältävät maksuvelvoitteita, kun valtion talousarviossa ei ole saatavilla riittävästi rahoitusta ja kun julkinen velka on yli puolet bruttokansantuotteesta; panee merkille asiaa koskevan Unkarin ja Euroopan komission välisen jatkuvan vuoropuhelun;

| 21. | arvostelee tärkeiden lakien nopeutettua hyväksymisprosessia, koska se heikentää oppositiopuolueiden mahdollisuuksia osallistua tehokkaasti lainsäädäntöprosessiin ja rajoittaa siten niiden toteuttamaa enemmistön ja hallituksen toimien valvontaa ja lopulta vaikuttaa kielteisesti koko keskinäiseen valvontajärjestelmään; |
| --- | --- |

21.

arvostelee tärkeiden lakien nopeutettua hyväksymisprosessia, koska se heikentää oppositiopuolueiden mahdollisuuksia osallistua tehokkaasti lainsäädäntöprosessiin ja rajoittaa siten niiden toteuttamaa enemmistön ja hallituksen toimien valvontaa ja lopulta vaikuttaa kielteisesti koko keskinäiseen valvontajärjestelmään;

| 22. | on huolissaan monista määräyksistä, joita on kansallisen turvallisuuden valvontaan liittyvistä uusista säännöistä ja määräyksistä vuonna 2013 annetussa laissa LXXII, koska niillä voi olla kielteinen vaikutus vallanjakoon, oikeuslaitoksen riippumattomuuteen, yksityis- ja perhe-elämän kunnioitukseen sekä tehokkaiden oikeussuojakeinojen saatavuutta koskevaan oikeuteen; |
| --- | --- |

22.

on huolissaan monista määräyksistä, joita on kansallisen turvallisuuden valvontaan liittyvistä uusista säännöistä ja määräyksistä vuonna 2013 annetussa laissa LXXII, koska niillä voi olla kielteinen vaikutus vallanjakoon, oikeuslaitoksen riippumattomuuteen, yksityis- ja perhe-elämän kunnioitukseen sekä tehokkaiden oikeussuojakeinojen saatavuutta koskevaan oikeuteen;

| 23. | muistuttaa, että tietosuojaviranomaisten riippumattomuus taataan SEUT-sopimuksen 16 artiklassa ja EU:n perusoikeuskirjan 8 artiklassa; |
| --- | --- |

23.

muistuttaa, että tietosuojaviranomaisten riippumattomuus taataan SEUT-sopimuksen 16 artiklassa ja EU:n perusoikeuskirjan 8 artiklassa;

| 24. | korostaa, että suoja virasta poistamiselta virkakauden aikana on olennainen osa kansallisten tietosuojaviranomaisten riippumattomuutta koskevaa vaatimusta EU:n lainsäädännön nojalla; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että suoja virasta poistamiselta virkakauden aikana on olennainen osa kansallisten tietosuojaviranomaisten riippumattomuutta koskevaa vaatimusta EU:n lainsäädännön nojalla;

| 25. | panee merkille, että komissio on käynnistänyt rikkomusmenettelyn Unkaria vastaan tietosuojasta vastaavan valtuutetun virkakauden päättämisen laillisuuden ja viran riittävän riippumattomuuden osalta ja että tapaus on parhaillaan unionin tuomioistuimen käsiteltävänä; |
| --- | --- |

25.

panee merkille, että komissio on käynnistänyt rikkomusmenettelyn Unkaria vastaan tietosuojasta vastaavan valtuutetun virkakauden päättämisen laillisuuden ja viran riittävän riippumattomuuden osalta ja että tapaus on parhaillaan unionin tuomioistuimen käsiteltävänä;

| 26. | pitää valitettavana, että edellä mainitut institutionaaliset muutokset aiheuttivat oikeusvaltion ja vallanjaon demokraattisen periaatteen edellyttämän keskinäisen valvontajärjestelmän selkeää heikkenemistä; |
| --- | --- |

26.

pitää valitettavana, että edellä mainitut institutionaaliset muutokset aiheuttivat oikeusvaltion ja vallanjaon demokraattisen periaatteen edellyttämän keskinäisen valvontajärjestelmän selkeää heikkenemistä;

Oikeuslaitoksen riippumattomuus

| 27. | muistuttaa, että perusoikeuskirjan 47 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklassa edellytetään oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja että se on SEU-sopimuksen 2 artiklasta johtuvan vallanjaon demokraattisen periaatteen keskeinen vaatimus; |
| --- | --- |

27.

muistuttaa, että perusoikeuskirjan 47 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklassa edellytetään oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja että se on SEU-sopimuksen 2 artiklasta johtuvan vallanjaon demokraattisen periaatteen keskeinen vaatimus;

| 28. | muistuttaa, että perustuslakituomioistuin määritteli edellä mainitussa päätöksessään 33/2012 oikeuslaitoksen ja tuomareiden riippumattomuuden Unkarin historiallisen perustuslain saavutukseksi, kun se totesi, että oikeuslaitoksen riippumattomuuden periaate on kaikkine osineen kiistämätön saavutus; toteaa, että siksi perustuslakituomioistuin katsoo, että oikeuslaitoksen riippumattomuus ja siitä johtuva erottamattomuuden periaate ovat paitsi uuden perustuslain normatiivinen sääntö, myös historiallisen perustuslain saavutus; katsoo, että se on siten kaikille pakollinen tulkintaa koskeva periaate, joka perustuu uuden perustuslain säännöksiin ja jota on sovellettava myös tutkittaessa uuden perustuslain muuta mahdollista sisältöä (11); |
| --- | --- |

28.

muistuttaa, että perustuslakituomioistuin määritteli edellä mainitussa päätöksessään 33/2012 oikeuslaitoksen ja tuomareiden riippumattomuuden Unkarin historiallisen perustuslain saavutukseksi, kun se totesi, että oikeuslaitoksen riippumattomuuden periaate on kaikkine osineen kiistämätön saavutus; toteaa, että siksi perustuslakituomioistuin katsoo, että oikeuslaitoksen riippumattomuus ja siitä johtuva erottamattomuuden periaate ovat paitsi uuden perustuslain normatiivinen sääntö, myös historiallisen perustuslain saavutus; katsoo, että se on siten kaikille pakollinen tulkintaa koskeva periaate, joka perustuu uuden perustuslain säännöksiin ja jota on sovellettava myös tutkittaessa uuden perustuslain muuta mahdollista sisältöä (11);

| 29. | korostaa, että oikeuslaitoksen riippumattomuuden tehokas turvaaminen on Euroopan demokratian perusta ja että se on ennakkoedellytys eri jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten keskinäisen luottamuksen vahvistamiselle ja siten sujuvan rajatylittävän yhteistyön vahvistamiselle keskinäiseen tunnustamiseen perustuvalla oikeuden yhteisellä alueella SEUT-sopimuksen 81 artiklan (siviiliasiat) ja SEUT-sopimuksen 82 artiklan (rikosasiat) perusteella; |
| --- | --- |

29.

korostaa, että oikeuslaitoksen riippumattomuuden tehokas turvaaminen on Euroopan demokratian perusta ja että se on ennakkoedellytys eri jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten keskinäisen luottamuksen vahvistamiselle ja siten sujuvan rajatylittävän yhteistyön vahvistamiselle keskinäiseen tunnustamiseen perustuvalla oikeuden yhteisellä alueella SEUT-sopimuksen 81 artiklan (siviiliasiat) ja SEUT-sopimuksen 82 artiklan (rikosasiat) perusteella;

| 30. | pitää valitettavana, että monet hyväksytyt toimenpiteet – sekä jotkin meneillään olevat uudistukset – eivät tarjoa riittäviä vakuuksia perustuslaillisista takeista oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja Unkarin perustuslakituomioistuimen riippumattomuuden osalta; |
| --- | --- |

30.

pitää valitettavana, että monet hyväksytyt toimenpiteet – sekä jotkin meneillään olevat uudistukset – eivät tarjoa riittäviä vakuuksia perustuslaillisista takeista oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja Unkarin perustuslakituomioistuimen riippumattomuuden osalta;

| 31. | katsoo, että korkeimman oikeuden puheenjohtajan virkakauden päättäminen ennenaikaisesti rikkoo toimikauden turvaa koskevaa takuuta, joka on oikeuslaitoksen riippumattomuuden keskeinen osa; |
| --- | --- |

31.

katsoo, että korkeimman oikeuden puheenjohtajan virkakauden päättäminen ennenaikaisesti rikkoo toimikauden turvaa koskevaa takuuta, joka on oikeuslaitoksen riippumattomuuden keskeinen osa;

| 32. | suhtautuu myönteisesti edellä mainittuun perustuslakituomioistuimen päätökseen 33/2012, jossa todetaan tuomareiden palveluksen pakollinen päättäminen 62 vuoden iässä perustuslain vastaiseksi, sekä edellä mainittuun EU:n tuomioistuimen 6. marraskuuta 2012 tekemään päätökseen, jossa katsotaan, että Unkarin tuomareiden eläkeiän jyrkkä alentaminen on perusteetonta ikään perustuvaa syrjintää ja että se rikkoo siten neuvoston direktiiviä 2000/78/EY; |
| --- | --- |

32.

suhtautuu myönteisesti edellä mainittuun perustuslakituomioistuimen päätökseen 33/2012, jossa todetaan tuomareiden palveluksen pakollinen päättäminen 62 vuoden iässä perustuslain vastaiseksi, sekä edellä mainittuun EU:n tuomioistuimen 6. marraskuuta 2012 tekemään päätökseen, jossa katsotaan, että Unkarin tuomareiden eläkeiän jyrkkä alentaminen on perusteetonta ikään perustuvaa syrjintää ja että se rikkoo siten neuvoston direktiiviä 2000/78/EY;

| 33. | suhtautuu myönteisesti Unkarin parlamentin 2. heinäkuuta 2012 Unkarin tuomioistuinten organisaatiosta ja hallinnosta annettuun vuoden 2011 lakiin CLXI ja Unkarin tuomareiden oikeudellisesta asemasta ja palkkioista annettuun vuoden 2011 lakiin CLXII tekemiin muutoksiin, joissa käsitellään monia Euroopan parlamentin 16. helmikuuta 2012 antamassa päätöslauselmassa ja Venetsian komission lausunnossa ilmaistuja huolia; |
| --- | --- |

33.

suhtautuu myönteisesti Unkarin parlamentin 2. heinäkuuta 2012 Unkarin tuomioistuinten organisaatiosta ja hallinnosta annettuun vuoden 2011 lakiin CLXI ja Unkarin tuomareiden oikeudellisesta asemasta ja palkkioista annettuun vuoden 2011 lakiin CLXII tekemiin muutoksiin, joissa käsitellään monia Euroopan parlamentin 16. helmikuuta 2012 antamassa päätöslauselmassa ja Venetsian komission lausunnossa ilmaistuja huolia;

| 34. | pitää kuitenkin valitettavana, että kaikkia Venetsian komission suosituksia ei ole pantu täytäntöön, erityisesti sen osalta, että kansallisen oikeusviraston puheenjohtajan harkinnanvaraisia valtuuksia on rajoitettava asioiden siirtämisen yhteydessä, sillä se saattaa vaikuttaa oikeuteen saada oikeudenmukainen oikeudenkäynti ja oikeuteen laillisesti perustettuun tuomioistuimeen; panee merkille Unkarin hallituksen ilmaiseman aikeen tarkastella uudelleen asioiden siirtämiseen käytettävää järjestelmää; katsoo, että olisi pantava täytäntöön asiaa koskevat Venetsian komission suositukset; |
| --- | --- |

34.

pitää kuitenkin valitettavana, että kaikkia Venetsian komission suosituksia ei ole pantu täytäntöön, erityisesti sen osalta, että kansallisen oikeusviraston puheenjohtajan harkinnanvaraisia valtuuksia on rajoitettava asioiden siirtämisen yhteydessä, sillä se saattaa vaikuttaa oikeuteen saada oikeudenmukainen oikeudenkäynti ja oikeuteen laillisesti perustettuun tuomioistuimeen; panee merkille Unkarin hallituksen ilmaiseman aikeen tarkastella uudelleen asioiden siirtämiseen käytettävää järjestelmää; katsoo, että olisi pantava täytäntöön asiaa koskevat Venetsian komission suositukset;

| 35. | suhtautuu myönteisesti tietyissä oikeudellisissa suhteissa sovellettaviin yläikärajoihin liittyvistä lainsäädäntötarkistuksista annetun vuoden 2013 lain XX hyväksymiseen, sillä siinä asetetaan tuomareiden eläkeikä 65 ikävuoteen kymmenen vuoden siirtymäajaksi ja säädetään lainvastaisesti irtisanottujen tuomareiden palauttamisesta takaisin virkaan; |
| --- | --- |

35.

suhtautuu myönteisesti tietyissä oikeudellisissa suhteissa sovellettaviin yläikärajoihin liittyvistä lainsäädäntötarkistuksista annetun vuoden 2013 lain XX hyväksymiseen, sillä siinä asetetaan tuomareiden eläkeikä 65 ikävuoteen kymmenen vuoden siirtymäajaksi ja säädetään lainvastaisesti irtisanottujen tuomareiden palauttamisesta takaisin virkaan;

| 36. | pitää kuitenkin valitettavana, että määräävien tuomareiden osalta vuoden 2013 laissa XX säädetään heidän palauttamisestaan alkuperäiseen johtavaan asemaansa ainoastaan, jos kyseiset tuomarinvirat ovat edelleen täyttämättä, minkä takia voidaan taata, että vain muutama laittomasti irtisanottu tuomari palautetaan täsmälleen samaan asemaan, jossa on samat velvollisuudet ja vastuut kuin ennen irtisanomista; |
| --- | --- |

36.

pitää kuitenkin valitettavana, että määräävien tuomareiden osalta vuoden 2013 laissa XX säädetään heidän palauttamisestaan alkuperäiseen johtavaan asemaansa ainoastaan, jos kyseiset tuomarinvirat ovat edelleen täyttämättä, minkä takia voidaan taata, että vain muutama laittomasti irtisanottu tuomari palautetaan täsmälleen samaan asemaan, jossa on samat velvollisuudet ja vastuut kuin ennen irtisanomista;

| 37. | suhtautuu myönteisesti kaikkien 27 jäsenvaltion oikeuslaitoksia koskevaa pysyvää tulostaulua koskevaan komission ehdotukseen, jonka esitti varapuheenjohtaja Viviane Reding ja joka osoittaa, että oikeuslaitoksen riippumattomuus on EU:n keskeinen huolenaihe; korostaa, että useissa jäsenvaltioissa nämä asiat voivat herättää syvää huolta; kehottaa laajentamaan oikeuslaitoksia koskevaa tulostaulua niin, että se kattaa myös rikosoikeuden, perusoikeudet, oikeusvaltion sekä demokratian, kuten on jo pyydetty; |
| --- | --- |

37.

suhtautuu myönteisesti kaikkien 27 jäsenvaltion oikeuslaitoksia koskevaa pysyvää tulostaulua koskevaan komission ehdotukseen, jonka esitti varapuheenjohtaja Viviane Reding ja joka osoittaa, että oikeuslaitoksen riippumattomuus on EU:n keskeinen huolenaihe; korostaa, että useissa jäsenvaltioissa nämä asiat voivat herättää syvää huolta; kehottaa laajentamaan oikeuslaitoksia koskevaa tulostaulua niin, että se kattaa myös rikosoikeuden, perusoikeudet, oikeusvaltion sekä demokratian, kuten on jo pyydetty;

| 38. | tunnustaa Unkarin oikeudellisen yhteisön ammattimaisuuden ja omistautumisen ja sen sitoutumisen oikeusvaltioon ja muistuttaa, että Unkarin demokraattisen prosessin alusta alkaen perustuslakituomioistuin on tunnustettu huomattavaksi perustuslailliseksi elimeksi koko Euroopassa ja maailmassa; |
| --- | --- |

38.

tunnustaa Unkarin oikeudellisen yhteisön ammattimaisuuden ja omistautumisen ja sen sitoutumisen oikeusvaltioon ja muistuttaa, että Unkarin demokraattisen prosessin alusta alkaen perustuslakituomioistuin on tunnustettu huomattavaksi perustuslailliseksi elimeksi koko Euroopassa ja maailmassa;

Vaalijärjestelmän uudistus

| 39. | muistuttaa, että vaalipiirien uudelleenjärjestely sekä Unkarin parlamentin jäsenten vaaleja koskevan lain ja vaalimenettelyä koskevan lain hyväksyminen muuttavat huomattavasti oikeudellisia ja institutionaalisia puitteita seuraavissa vaaleissa vuonna 2014; pitää näin ollen valitettavana, että valtaa pitävät puolueet hyväksyivät kyseiset lait yksipuolisesti ilman laajaa opposition kuulemista; |
| --- | --- |

39.

muistuttaa, että vaalipiirien uudelleenjärjestely sekä Unkarin parlamentin jäsenten vaaleja koskevan lain ja vaalimenettelyä koskevan lain hyväksyminen muuttavat huomattavasti oikeudellisia ja institutionaalisia puitteita seuraavissa vaaleissa vuonna 2014; pitää näin ollen valitettavana, että valtaa pitävät puolueet hyväksyivät kyseiset lait yksipuolisesti ilman laajaa opposition kuulemista;

| 40. | on huolestunut siitä, että nykyisessä poliittisessa ympäristössä kansallisen vaalikomitean jäsenten nimeämismenettely ei takaa riittävästi tasapainoista edustusta ja komitean riippumattomuutta; |
| --- | --- |

40.

on huolestunut siitä, että nykyisessä poliittisessa ympäristössä kansallisen vaalikomitean jäsenten nimeämismenettely ei takaa riittävästi tasapainoista edustusta ja komitean riippumattomuutta;

| 41. | on tyytyväinen siihen, että Unkarin viranomaiset pyysivät Venetsian komission lausuntoa Unkarin parlamentin jäsenten vaaleja koskevasta laista 20. tammikuuta 2012; katsoo kuitenkin, että tarvitaan kattava analyysi perusteellisesti muuttuneen vaaliympäristön arvioinnista; |
| --- | --- |

41.

on tyytyväinen siihen, että Unkarin viranomaiset pyysivät Venetsian komission lausuntoa Unkarin parlamentin jäsenten vaaleja koskevasta laista 20. tammikuuta 2012; katsoo kuitenkin, että tarvitaan kattava analyysi perusteellisesti muuttuneen vaaliympäristön arvioinnista;

| 42. | on tyytyväinen siihen, että Unkarin vaalimenettelyä koskevan vuoden 2013 lain N:o XXXVI 42 artiklassa säädetään erityisesti, että vammaisten on pyynnöstä saatava ohjeet sokeainkirjoituksella, asiaa koskevat tiedot helposti luettavassa muodossa, malliliput sokeainkirjoituksella äänestyspaikoilla sekä helppo pääsy äänestyspaikoille ja että erityistä huomiota on kiinnitettävä pyörätuolia käyttävien henkiöiden tarpeisiin; toteaa, että lisäksi edellä mainitun lain 50 artiklan nojalla vammaiset äänestäjät voivat pyytää rekisteröintiä toiselle, helppopääsyisemmälle äänestyspaikalle äänestääkseen tietyssä vaalipiirissä ja että 81 artiklan mukaan jokaiseen vaalipiiriin on järjestettävä vähintään yksi helppopääsyinen äänestyspaikka; |
| --- | --- |

42.

on tyytyväinen siihen, että Unkarin vaalimenettelyä koskevan vuoden 2013 lain N:o XXXVI 42 artiklassa säädetään erityisesti, että vammaisten on pyynnöstä saatava ohjeet sokeainkirjoituksella, asiaa koskevat tiedot helposti luettavassa muodossa, malliliput sokeainkirjoituksella äänestyspaikoilla sekä helppo pääsy äänestyspaikoille ja että erityistä huomiota on kiinnitettävä pyörätuolia käyttävien henkiöiden tarpeisiin; toteaa, että lisäksi edellä mainitun lain 50 artiklan nojalla vammaiset äänestäjät voivat pyytää rekisteröintiä toiselle, helppopääsyisemmälle äänestyspaikalle äänestääkseen tietyssä vaalipiirissä ja että 81 artiklan mukaan jokaiseen vaalipiiriin on järjestettävä vähintään yksi helppopääsyinen äänestyspaikka;

Tiedotusvälineiden moniarvoisuus

| 43. | antaa tunnustusta Unkarin viranomaisten ponnistuksille, jotka johtivat lainsäädännön muutoksiin, joilla pyritään käsittelemään monia havaittuja puutteita, jotta tiedotusvälineitä koskevaa lainsäädäntöä voidaan parantaa ja saada se vastaamaan EU:n ja Euroopan neuvoston standardeja; |
| --- | --- |

43.

antaa tunnustusta Unkarin viranomaisten ponnistuksille, jotka johtivat lainsäädännön muutoksiin, joilla pyritään käsittelemään monia havaittuja puutteita, jotta tiedotusvälineitä koskevaa lainsäädäntöä voidaan parantaa ja saada se vastaamaan EU:n ja Euroopan neuvoston standardeja;

| 44. | suhtautuu myönteisesti jatkuvaan rakentavaan vuoropuheluun kansainvälisten toimijoiden kanssa ja korostaa, että Euroopan neuvoston ja Unkarin hallituksen välisestä tuloksellisesta yhteistyöstä on saatu konkreettisia tuloksia, kuten nähdään vuoden 2013 laissa XXXIII, jossa käsitellään joitakin tiedotusvälineitä koskevan lainsäädännön oikeudellisissa arvioinneissa aiemmin korostettuja huolenaiheita, erityisesti tiedotusvälineistä vastaavan viranomaisen ja tiedotusvälineneuvoston puheenjohtajien nimitys- ja valintamenettelyjen osalta; muistuttaa kuitenkin, että jäljelle jää vielä kysymyksiä, jotka koskevat tiedotusvälineistä vastaavan viranomaisen riippumattomuutta; |
| --- | --- |

44.

suhtautuu myönteisesti jatkuvaan rakentavaan vuoropuheluun kansainvälisten toimijoiden kanssa ja korostaa, että Euroopan neuvoston ja Unkarin hallituksen välisestä tuloksellisesta yhteistyöstä on saatu konkreettisia tuloksia, kuten nähdään vuoden 2013 laissa XXXIII, jossa käsitellään joitakin tiedotusvälineitä koskevan lainsäädännön oikeudellisissa arvioinneissa aiemmin korostettuja huolenaiheita, erityisesti tiedotusvälineistä vastaavan viranomaisen ja tiedotusvälineneuvoston puheenjohtajien nimitys- ja valintamenettelyjen osalta; muistuttaa kuitenkin, että jäljelle jää vielä kysymyksiä, jotka koskevat tiedotusvälineistä vastaavan viranomaisen riippumattomuutta;

| 45. | ilmaisee huolensa neljännen muutoksen poliittisen mainonnan kieltämistä kaupallisissa tiedotusvälineissä koskevan säännöksen vaikutuksista, koska vaikka tämän säännöksen ilmoitettuna tavoitteena on vähentää poliittisten kampanjoiden kuluja ja luoda yhdenvertaiset mahdollisuudet osapuolille, se vaarantaa tasapuolisen tiedon tarjoamisen; panee merkille, että Unkarin hallitus neuvottelee Euroopan komission kanssa poliittista mainontaa koskevista säännöistä; toteaa, että rajoituksia on myös muissa Euroopan maissa; panee merkille Venetsian komission lausunnon Unkarin perustuslain neljännestä muutoksesta (N:o CDL-AD(2013) 012), jonka mukaan poliittisen mainonnan rajoittamisessa on otettava huomioon asianomaisen jäsenvaltion oikeudellinen tausta ja jonka mukaan poliittisen mainonnan kieltäminen kaupallisissa mediapalveluissa, joita käytetään Unkarissa enemmän kuin julkispalvelun mediaa, vie oppositiolta tärkeän mahdollisuuden saada näkemyksiään kuuluviin tehokkaasti ja tasapainottaa näin hallituksen määräävää asemaa mediapeitossa; |
| --- | --- |

45.

ilmaisee huolensa neljännen muutoksen poliittisen mainonnan kieltämistä kaupallisissa tiedotusvälineissä koskevan säännöksen vaikutuksista, koska vaikka tämän säännöksen ilmoitettuna tavoitteena on vähentää poliittisten kampanjoiden kuluja ja luoda yhdenvertaiset mahdollisuudet osapuolille, se vaarantaa tasapuolisen tiedon tarjoamisen; panee merkille, että Unkarin hallitus neuvottelee Euroopan komission kanssa poliittista mainontaa koskevista säännöistä; toteaa, että rajoituksia on myös muissa Euroopan maissa; panee merkille Venetsian komission lausunnon Unkarin perustuslain neljännestä muutoksesta (N:o CDL-AD(2013) 012), jonka mukaan poliittisen mainonnan rajoittamisessa on otettava huomioon asianomaisen jäsenvaltion oikeudellinen tausta ja jonka mukaan poliittisen mainonnan kieltäminen kaupallisissa mediapalveluissa, joita käytetään Unkarissa enemmän kuin julkispalvelun mediaa, vie oppositiolta tärkeän mahdollisuuden saada näkemyksiään kuuluviin tehokkaasti ja tasapainottaa näin hallituksen määräävää asemaa mediapeitossa;

| 46. | muistuttaa Unkarin viranomaisille esittämästään kehotuksesta ryhtyä toimiin, jotta lainsäädännön vaikutuksista tiedotusvälineitä koskevaan toimintaympäristöön (journalismin laadun heikkeneminen, itsesensuuritapaukset, toimituksellisen vapauden rajoitukset ja työskentelyolojen laadun ja toimittajien työturvallisuuden heikkeneminen) voidaan tehdä tai tilata ennakoivia säännöllisiä arviointeja; |
| --- | --- |

46.

muistuttaa Unkarin viranomaisille esittämästään kehotuksesta ryhtyä toimiin, jotta lainsäädännön vaikutuksista tiedotusvälineitä koskevaan toimintaympäristöön (journalismin laadun heikkeneminen, itsesensuuritapaukset, toimituksellisen vapauden rajoitukset ja työskentelyolojen laadun ja toimittajien työturvallisuuden heikkeneminen) voidaan tehdä tai tilata ennakoivia säännöllisiä arviointeja;

| 47. | pitää valitettavana, että valtio-omisteisen Unkarin uutistoimiston (MTI) perustaminen ainoaksi uutisten tarjoajaksi julkisille tiedotusvälineille, vaikka kaikilla suurimmilla yksityisillä tiedotusvälineillä oletetaan olevan oma uutispalvelunsa, on johtanut siihen, että sillä on käytännössä monopoliasema markkinoilla, koska useimmat sen uutisista ovat vapaasti saatavilla; muistuttaa Euroopan neuvoston suosituksesta poistaa julkisten tiedotusvälineiden velvoite käyttää kansallista uutistoimistoa, koska se on kohtuuton ja epäoikeudenmukainen rajoitus uutistuotannon moniarvoisuudelle; |
| --- | --- |

47.

pitää valitettavana, että valtio-omisteisen Unkarin uutistoimiston (MTI) perustaminen ainoaksi uutisten tarjoajaksi julkisille tiedotusvälineille, vaikka kaikilla suurimmilla yksityisillä tiedotusvälineillä oletetaan olevan oma uutispalvelunsa, on johtanut siihen, että sillä on käytännössä monopoliasema markkinoilla, koska useimmat sen uutisista ovat vapaasti saatavilla; muistuttaa Euroopan neuvoston suosituksesta poistaa julkisten tiedotusvälineiden velvoite käyttää kansallista uutistoimistoa, koska se on kohtuuton ja epäoikeudenmukainen rajoitus uutistuotannon moniarvoisuudelle;

| 48. | panee merkille, että kansallisen kilpailuviranomaisen on tehtävä säännöllisiä arviointeja tiedotusvälineitä koskevasta toimintaympäristöstä ja markkinoista ja korostettava mahdollisia uhkia moniarvoisuudelle; |
| --- | --- |

48.

panee merkille, että kansallisen kilpailuviranomaisen on tehtävä säännöllisiä arviointeja tiedotusvälineitä koskevasta toimintaympäristöstä ja markkinoista ja korostettava mahdollisia uhkia moniarvoisuudelle;

| 49. | korostaa, että toimenpiteet, joilla säännellään tiedotusvälineiden pääsyä markkinoille yleisradiolisenssi- ja lupamenettelyillä, valtion suojelua, kansallista turvallisuutta tai puolustusta ja yleistä järjestystä koskevia sääntöjä ja julkista moraalia koskevia sääntöjä ei pitäisi käyttää väärin poliittisen tai puoluepoliittisen valvonnan tai sensuurin säätämiseen tiedotusvälineille, ja korostaa, että tämän osalta on taattava asianmukainen tasapaino; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että toimenpiteet, joilla säännellään tiedotusvälineiden pääsyä markkinoille yleisradiolisenssi- ja lupamenettelyillä, valtion suojelua, kansallista turvallisuutta tai puolustusta ja yleistä järjestystä koskevia sääntöjä ja julkista moraalia koskevia sääntöjä ei pitäisi käyttää väärin poliittisen tai puoluepoliittisen valvonnan tai sensuurin säätämiseen tiedotusvälineille, ja korostaa, että tämän osalta on taattava asianmukainen tasapaino;

| 50. | on huolissaan siitä, että julkista yleisradiotoimintaa valvoo erittäin keskittynyt institutionaalinen järjestelmä, jossa tehdään todellisia toimintaa koskevia päätöksiä ilman julkista valvontaa; korostaa, että vääristyneet ja epäselvät tarjouskäytännöt ja laajan yleisön saavuttavat julkisen yleisradiotoiminnan painottuneet tiedot vääristävät mediamarkkinoita; korostaa, että perussopimukseen liitetyn Amsterdamin pöytäkirjan (jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoiminnasta) mukaisesti jäsenvaltioiden julkinen yleisradiotoiminta liittyy suoraan kunkin yhteiskunnan demokraattisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin sekä tarpeeseen säilyttää tiedostusvälineiden moniarvoisuus; |
| --- | --- |

50.

on huolissaan siitä, että julkista yleisradiotoimintaa valvoo erittäin keskittynyt institutionaalinen järjestelmä, jossa tehdään todellisia toimintaa koskevia päätöksiä ilman julkista valvontaa; korostaa, että vääristyneet ja epäselvät tarjouskäytännöt ja laajan yleisön saavuttavat julkisen yleisradiotoiminnan painottuneet tiedot vääristävät mediamarkkinoita; korostaa, että perussopimukseen liitetyn Amsterdamin pöytäkirjan (jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoiminnasta) mukaisesti jäsenvaltioiden julkinen yleisradiotoiminta liittyy suoraan kunkin yhteiskunnan demokraattisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin sekä tarpeeseen säilyttää tiedostusvälineiden moniarvoisuus;

| 51. | muistuttaa, että sisältöä koskevien määräysten on oltava selkeitä, jotta kansalaiset ja mediayhtiöt voivat havaita etukäteen, missä tapauksissa ne rikkoisivat lakia, ja määrittää mahdollisten loukkausten oikeudelliset seuraukset; panee huolestuneena merkille, että huolimatta kyseisistä yksityiskohtaisista sisältöä koskevista määräyksistä Unkarin tiedotusvälineistä vastaava viranomainen ei ole vieläkään määrännyt seuraamuksia äskettäisistä julkisesti esitetyistä romanivastaisista mielipiteistä, ja kehottaa soveltamaan lainsäädäntöä tasapainoisesti; |
| --- | --- |

51.

muistuttaa, että sisältöä koskevien määräysten on oltava selkeitä, jotta kansalaiset ja mediayhtiöt voivat havaita etukäteen, missä tapauksissa ne rikkoisivat lakia, ja määrittää mahdollisten loukkausten oikeudelliset seuraukset; panee huolestuneena merkille, että huolimatta kyseisistä yksityiskohtaisista sisältöä koskevista määräyksistä Unkarin tiedotusvälineistä vastaava viranomainen ei ole vieläkään määrännyt seuraamuksia äskettäisistä julkisesti esitetyistä romanivastaisista mielipiteistä, ja kehottaa soveltamaan lainsäädäntöä tasapainoisesti;

Vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet

| 52. | panee merkille, että Unkarin parlamentti on hyväksynyt rikos- ja siviilialan lainsäädäntöä rotuvihaan yllyttämisen ja vihapuheen torjumiseksi; katsoo, että lainsäädäntötoimet ovat tärkeä lähtökohta tavoitteelle saavuttaa sellainen yhteisö koko Eurooppaan, jossa ei koeta suvaitsemattomuutta ja syrjintää; toteaa kuitenkin, että tällaista lainsäädäntöä on pantava täytäntöön aktiivisesti; |
| --- | --- |

52.

panee merkille, että Unkarin parlamentti on hyväksynyt rikos- ja siviilialan lainsäädäntöä rotuvihaan yllyttämisen ja vihapuheen torjumiseksi; katsoo, että lainsäädäntötoimet ovat tärkeä lähtökohta tavoitteelle saavuttaa sellainen yhteisö koko Eurooppaan, jossa ei koeta suvaitsemattomuutta ja syrjintää; toteaa kuitenkin, että tällaista lainsäädäntöä on pantava täytäntöön aktiivisesti;

| 53. | korostaa, että jäsenvaltioiden viranomaisilla on positiivinen velvoite toimia vähemmistöihin kuuluvien ihmisten oikeuksien loukkaamisen estämiseksi eivätkä ne voi jäädä puolueettomiksi, ja niiden on myös toteutettava tarvittavia oikeudellisia, koulutuksellisia ja poliittisia toimia kohdatessaan kyseisiä loukkauksia; on siksi tyytyväinen vuoden 2011 rikoslain muutokseen, jolla ehkäistään äärioikeistoryhmien toteuttamia kampanjoita romaniyhteisöjen pelottelemiseksi ja jossa uhataan kolmen vuoden vankeusrangaistuksella sellaisesta ”provokatiivisesta epäsosiaalisesta käytöksestä”, joka herättää pelkoa kansallisessa, etnisessä, rodullisessa tai uskonnollisessa yhteisössä; antaa tunnustuksen Unkarin hallituksen roolille romanien osallisuutta koskevien kansallisten strategioiden eurooppalaisen kehyksen käynnistämisessä maan toimiessa EU:n puheenjohtajana vuonna 2011; |
| --- | --- |

53.

korostaa, että jäsenvaltioiden viranomaisilla on positiivinen velvoite toimia vähemmistöihin kuuluvien ihmisten oikeuksien loukkaamisen estämiseksi eivätkä ne voi jäädä puolueettomiksi, ja niiden on myös toteutettava tarvittavia oikeudellisia, koulutuksellisia ja poliittisia toimia kohdatessaan kyseisiä loukkauksia; on siksi tyytyväinen vuoden 2011 rikoslain muutokseen, jolla ehkäistään äärioikeistoryhmien toteuttamia kampanjoita romaniyhteisöjen pelottelemiseksi ja jossa uhataan kolmen vuoden vankeusrangaistuksella sellaisesta ”provokatiivisesta epäsosiaalisesta käytöksestä”, joka herättää pelkoa kansallisessa, etnisessä, rodullisessa tai uskonnollisessa yhteisössä; antaa tunnustuksen Unkarin hallituksen roolille romanien osallisuutta koskevien kansallisten strategioiden eurooppalaisen kehyksen käynnistämisessä maan toimiessa EU:n puheenjohtajana vuonna 2011;

| 54. | panee huolestuneena merkille toistuvat oikeusjärjestyksen muutokset, joilla rajoitetaan lesbojen, homoseksuaalien, biseksuaalien ja transihmisten oikeuksia esimerkiksi niin, että yritetään sulkea pois samaa sukupuolta olevat parit ja heidän lapsensa ja myös muut erilaiset perhemuodot perustuslaissa olevasta ”perheen” määritelmästä; korostaa, että tämä on vastoin viimeaikaista Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöä ja lisää suvaitsemattomuutta lesboja, homoseksuaaleja, biseksuaaleja ja transihmisiä kohtaan; |
| --- | --- |

54.

panee huolestuneena merkille toistuvat oikeusjärjestyksen muutokset, joilla rajoitetaan lesbojen, homoseksuaalien, biseksuaalien ja transihmisten oikeuksia esimerkiksi niin, että yritetään sulkea pois samaa sukupuolta olevat parit ja heidän lapsensa ja myös muut erilaiset perhemuodot perustuslaissa olevasta ”perheen” määritelmästä; korostaa, että tämä on vastoin viimeaikaista Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöä ja lisää suvaitsemattomuutta lesboja, homoseksuaaleja, biseksuaaleja ja transihmisiä kohtaan;

| 55. | pitää myönteisenä, että neljännellä muutoksella Unkarin perustuslakiin on lisätty määräyksiä, joiden mukaan Unkari pyrkii tarjoamaan jokaiselle asumisen kohtuullisen tason ja mahdollisuuden käyttää julkisia palveluita ja joiden mukaan valtion ja paikallishallinnon on myös edistettävä kohtuullisia asumisoloja pyrkimällä tarjoamaan asunto kaikille kodittomille; on kuitenkin huolissaan siitä, että yleisen järjestyksen, yleisen turvallisuuden, kansanterveyden ja kulttuuriarvojen suojelemiseksi parlamentin säädöksellä tai paikallisella määräyksellä voidaan julistaa laittomaksi pysyvä oleskelu julkisella paikalla tietyllä tällaisen julkisen alueen osalla, mikä voi saattaa kodittomat rikoslain piiriin; muistuttaa, että Unkarin perustuslakituomioistuin on päättänyt, että samanlaiset pikkurikoksia koskevaan lakiin sisältyneet toimet olivat perustuslain vastaisia, koska ne loukkasivat ihmisarvoa; |
| --- | --- |

55.

pitää myönteisenä, että neljännellä muutoksella Unkarin perustuslakiin on lisätty määräyksiä, joiden mukaan Unkari pyrkii tarjoamaan jokaiselle asumisen kohtuullisen tason ja mahdollisuuden käyttää julkisia palveluita ja joiden mukaan valtion ja paikallishallinnon on myös edistettävä kohtuullisia asumisoloja pyrkimällä tarjoamaan asunto kaikille kodittomille; on kuitenkin huolissaan siitä, että yleisen järjestyksen, yleisen turvallisuuden, kansanterveyden ja kulttuuriarvojen suojelemiseksi parlamentin säädöksellä tai paikallisella määräyksellä voidaan julistaa laittomaksi pysyvä oleskelu julkisella paikalla tietyllä tällaisen julkisen alueen osalla, mikä voi saattaa kodittomat rikoslain piiriin; muistuttaa, että Unkarin perustuslakituomioistuin on päättänyt, että samanlaiset pikkurikoksia koskevaan lakiin sisältyneet toimet olivat perustuslain vastaisia, koska ne loukkasivat ihmisarvoa;

Uskonnon- ja vakaumuksenvapaus ja kirkkojen tunnustaminen

| 56. | panee huolestuneena merkille, että uuteen perustuslakiin neljännellä muutoksella sisällytetyillä muutoksilla parlamentille annetaan valtuudet tunnustaa tiettyjä uskonnolliseen toimintaan osallistuvia järjestöjä, kuten kirkkoja, keskeisten lakien nojalla ja ilman perustuslaillista velvollisuutta perustella tunnustuksen epääminen, mikä voi vaikuttaa kielteisesti valtion velvollisuuteen pysyä puolueettomana suhteissaan erilaisiin uskontoihin ja katsomuksiin; |
| --- | --- |

56.

panee huolestuneena merkille, että uuteen perustuslakiin neljännellä muutoksella sisällytetyillä muutoksilla parlamentille annetaan valtuudet tunnustaa tiettyjä uskonnolliseen toimintaan osallistuvia järjestöjä, kuten kirkkoja, keskeisten lakien nojalla ja ilman perustuslaillista velvollisuutta perustella tunnustuksen epääminen, mikä voi vaikuttaa kielteisesti valtion velvollisuuteen pysyä puolueettomana suhteissaan erilaisiin uskontoihin ja katsomuksiin;

Päätelmät

| 57. | toteaa jälleen pitävänsä erittäin tärkeänä, että kunnioitetaan jäsenvaltioiden välisen tasa-arvon periaatetta, eikä hyväksy sitä, että jäsenvaltioita kohdellaan eri tavalla: korostaa, että samanlaisia tilanteita ja oikeudellisia kehyksiä ja määräyksiä olisi arvioitava samalla tavoin; katsoo, että lakien muuttamista ja antamista ei sinänsä voida pitää perussopimusten arvojen vastaisena; kehottaa komissiota määrittämään tilanteista, joissa vallitsee yhteensopimattomuus EU:n lainsäädännön kanssa, ja kehottaa unionin tuomioistuinta ratkaisemaan tällaiset tapaukset; |
| --- | --- |

57.

toteaa jälleen pitävänsä erittäin tärkeänä, että kunnioitetaan jäsenvaltioiden välisen tasa-arvon periaatetta, eikä hyväksy sitä, että jäsenvaltioita kohdellaan eri tavalla: korostaa, että samanlaisia tilanteita ja oikeudellisia kehyksiä ja määräyksiä olisi arvioitava samalla tavoin; katsoo, että lakien muuttamista ja antamista ei sinänsä voida pitää perussopimusten arvojen vastaisena; kehottaa komissiota määrittämään tilanteista, joissa vallitsee yhteensopimattomuus EU:n lainsäädännön kanssa, ja kehottaa unionin tuomioistuinta ratkaisemaan tällaiset tapaukset;

| 58. | toteaa lopuksi – edellä selitetyistä syistä – että järjestelmällinen ja yleinen suuntaus muuttaa toistuvasti perustuslaillista ja oikeudellista kehystä hyvin lyhyessä ajassa ja kyseisten muutosten sisältö ovat ristiriidassa SEU-sopimuksen 2 artiklassa 3 artiklan 1 kohdassa ja 6 artiklassa tarkoitettujen arvojen kanssa ja poikkeavat SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista periaatteista; katsoo, että tämä suuntaus aiheuttaa selkeän vaaran – jos tilannetta ei korjata nopeasti ja riittävällä tavalla – SEU-sopimuksen 2 artiklassa tarkoitettujen arvojen vakavasta loukkaamisesta; |
| --- | --- |

58.

toteaa lopuksi – edellä selitetyistä syistä – että järjestelmällinen ja yleinen suuntaus muuttaa toistuvasti perustuslaillista ja oikeudellista kehystä hyvin lyhyessä ajassa ja kyseisten muutosten sisältö ovat ristiriidassa SEU-sopimuksen 2 artiklassa 3 artiklan 1 kohdassa ja 6 artiklassa tarkoitettujen arvojen kanssa ja poikkeavat SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista periaatteista; katsoo, että tämä suuntaus aiheuttaa selkeän vaaran – jos tilannetta ei korjata nopeasti ja riittävällä tavalla – SEU-sopimuksen 2 artiklassa tarkoitettujen arvojen vakavasta loukkaamisesta;

SUOSITUKSET

Johdanto

| 59. | vahvistaa, että tässä päätöslauselmassa ei ole kyse ainoastaan Unkarista vaan erottelematta koko Euroopan unionista ja sen demokraattisesta uudelleenrakentamisesta ja kehityksestä 1900-luvun totalitaaristen hallintojen kaatumisen jälkeen; toteaa, että siinä on kyse eurooppalaisesta perheestä, sen yhteisistä arvoista ja normeista, sen halusta edistää osallisuutta ja kyvystä käydä vuoropuhelua ja että siinä on kyse tarpeesta soveltaa perussopimuksia, jotka kaikki jäsenvaltiot ovat vapaaehtoisesti hyväksyneet; katsoo, että siinä on kyse vastavuoroisesta avusta ja luottamuksesta, jota unioni, kansalaiset ja jäsenvaltiot tarvitsevat, jos perussopimusten halutaan olevan enemmän kuin pelkkiä sanoja paperilla eli oikeudellinen perusta aidolle, oikeudenmukaiselle ja avoimelle Euroopalle, joka kunnioittaa perusoikeuksia; |
| --- | --- |

59.

vahvistaa, että tässä päätöslauselmassa ei ole kyse ainoastaan Unkarista vaan erottelematta koko Euroopan unionista ja sen demokraattisesta uudelleenrakentamisesta ja kehityksestä 1900-luvun totalitaaristen hallintojen kaatumisen jälkeen; toteaa, että siinä on kyse eurooppalaisesta perheestä, sen yhteisistä arvoista ja normeista, sen halusta edistää osallisuutta ja kyvystä käydä vuoropuhelua ja että siinä on kyse tarpeesta soveltaa perussopimuksia, jotka kaikki jäsenvaltiot ovat vapaaehtoisesti hyväksyneet; katsoo, että siinä on kyse vastavuoroisesta avusta ja luottamuksesta, jota unioni, kansalaiset ja jäsenvaltiot tarvitsevat, jos perussopimusten halutaan olevan enemmän kuin pelkkiä sanoja paperilla eli oikeudellinen perusta aidolle, oikeudenmukaiselle ja avoimelle Euroopalle, joka kunnioittaa perusoikeuksia;

| 60. | jakaa unionin ajatuksen, jossa ei ole kyse vain ”demokratioiden unionista” vaan ”demokratian unionista”, joka perustuu ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, oikeusvaltion periaatteeseen ja moniarvoisiin yhteiskuntiin; |
| --- | --- |

60.

jakaa unionin ajatuksen, jossa ei ole kyse vain ”demokratioiden unionista” vaan ”demokratian unionista”, joka perustuu ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, oikeusvaltion periaatteeseen ja moniarvoisiin yhteiskuntiin;

| 61. | vahvistaa, että vaikka vaikean taloudellisen ja sosiaalisen kriisin aikana saattaa olla houkutuksena laiminlyödä perustuslaillisia periaatteita, perustuslaillisten instituutioiden uskottavuudella ja vakaudella on olennaisen tärkeä asema talous-, vero- ja sosiaalipolitiikan ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tukena; |
| --- | --- |

61.

vahvistaa, että vaikka vaikean taloudellisen ja sosiaalisen kriisin aikana saattaa olla houkutuksena laiminlyödä perustuslaillisia periaatteita, perustuslaillisten instituutioiden uskottavuudella ja vakaudella on olennaisen tärkeä asema talous-, vero- ja sosiaalipolitiikan ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tukena;

Vetoomus kaikille jäsenvaltioille

| 62. | kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan viipymättä perussopimuksen mukaisia velvoitteitaan kunnioittaa, taata, suojella ja edistää unionin yhteisiä arvoja, mikä on välttämätön edellytys demokratian ja siten myös unionin kansalaisuuden perussisällön kunnioittamiselle ja keskinäisen luottamuksen kulttuurin rakentamiselle, mikä mahdollistaa tehokkaan ja todellisen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomisen; |
| --- | --- |

62.

kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan viipymättä perussopimuksen mukaisia velvoitteitaan kunnioittaa, taata, suojella ja edistää unionin yhteisiä arvoja, mikä on välttämätön edellytys demokratian ja siten myös unionin kansalaisuuden perussisällön kunnioittamiselle ja keskinäisen luottamuksen kulttuurin rakentamiselle, mikä mahdollistaa tehokkaan ja todellisen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomisen;

| 63. | katsoo, että kaikkien jäsenvaltioiden sekä unionin toimielinten moraalisena ja oikeudellisena velvollisuutena on puolustaa eurooppalaisia arvoja, jotka on vahvistettu perussopimuksissa, perusoikeuskirjassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa, jonka jokainen jäsenvaltio on allekirjoittanut ja johon EU pian liittyy; |
| --- | --- |

63.

katsoo, että kaikkien jäsenvaltioiden sekä unionin toimielinten moraalisena ja oikeudellisena velvollisuutena on puolustaa eurooppalaisia arvoja, jotka on vahvistettu perussopimuksissa, perusoikeuskirjassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa, jonka jokainen jäsenvaltio on allekirjoittanut ja johon EU pian liittyy;

| 64. | kehottaa kansallisia parlamentteja laajentamaan rooliaan perusarvojen noudattamisen valvonnassa ja ilmoittamaan kaikista näiden arvojen heikkenemistä koskevista vaaroista, joita voi ilmetä EU:n rajojen sisäpuolella, jotta unionin uskottavuus kolmansien maiden kannalta voidaan säilyttää, sillä se perustuu vakavuuteen, jolla unioni ja sen jäsenvaltiot suhtautuvat arvoihin, jotka ne ovat valinneet perustakseen; |
| --- | --- |

64.

kehottaa kansallisia parlamentteja laajentamaan rooliaan perusarvojen noudattamisen valvonnassa ja ilmoittamaan kaikista näiden arvojen heikkenemistä koskevista vaaroista, joita voi ilmetä EU:n rajojen sisäpuolella, jotta unionin uskottavuus kolmansien maiden kannalta voidaan säilyttää, sillä se perustuu vakavuuteen, jolla unioni ja sen jäsenvaltiot suhtautuvat arvoihin, jotka ne ovat valinneet perustakseen;

| 65. | odottaa kaikkien jäsenvaltioiden ryhtyvän tarvittaviin toimiin, erityisesti Euroopan unionin neuvostossa, jotta ne voivat osallistua vilpittömästi unionin arvojen edistämiseen ja tehdä yhteistyötä parlamentin ja komission kanssa niiden seurannan valvonnassa, erityisesti 85 kohdassa tarkoitetun ”2 artiklaa koskevan kolmikantaneuvottelun” puitteissa; |
| --- | --- |

65.

odottaa kaikkien jäsenvaltioiden ryhtyvän tarvittaviin toimiin, erityisesti Euroopan unionin neuvostossa, jotta ne voivat osallistua vilpittömästi unionin arvojen edistämiseen ja tehdä yhteistyötä parlamentin ja komission kanssa niiden seurannan valvonnassa, erityisesti 85 kohdassa tarkoitetun ”2 artiklaa koskevan kolmikantaneuvottelun” puitteissa;

Vetoomus Eurooppa-neuvostolle

| 66. | muistuttaa Eurooppa-neuvostoa sen velvollisuuksista vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen puitteissa; |
| --- | --- |

66.

muistuttaa Eurooppa-neuvostoa sen velvollisuuksista vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen puitteissa;

| 67. | panee pettyneenä merkille, että Eurooppa-neuvosto on EU:n ainoa poliittinen instituutio, joka on pysynyt vaiti, kun komissio, parlamentti, Euroopan neuvosto, Etyj ja jopa Yhdysvaltain hallinto ovat ilmaisseet huolensa Unkarin tilanteesta; |
| --- | --- |

67.

panee pettyneenä merkille, että Eurooppa-neuvosto on EU:n ainoa poliittinen instituutio, joka on pysynyt vaiti, kun komissio, parlamentti, Euroopan neuvosto, Etyj ja jopa Yhdysvaltain hallinto ovat ilmaisseet huolensa Unkarin tilanteesta;

| 68. | katsoo, että Eurooppa-neuvosto ei voi jäädä toimettomaksi tapauksissa, joissa yksi jäsenvaltio rikkoo perusoikeuksia tai panee toimeen muutoksia, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti oikeusvaltioon kyseisessä maassa ja siten oikeusvaltioon koko Euroopan unionissa erityisesti, kun oikeusjärjestelmää ja yhteistyötä oikeusasioissa koskeva keskinäinen luottamus voi joutua vaaraan, koska se voi vaikuttaa kielteisesti itse unioniin; |
| --- | --- |

68.

katsoo, että Eurooppa-neuvosto ei voi jäädä toimettomaksi tapauksissa, joissa yksi jäsenvaltio rikkoo perusoikeuksia tai panee toimeen muutoksia, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti oikeusvaltioon kyseisessä maassa ja siten oikeusvaltioon koko Euroopan unionissa erityisesti, kun oikeusjärjestelmää ja yhteistyötä oikeusasioissa koskeva keskinäinen luottamus voi joutua vaaraan, koska se voi vaikuttaa kielteisesti itse unioniin;

| 69. | kehottaa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa esittämään parlamentille oman arvionsa tilanteesta; |
| --- | --- |

69.

kehottaa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa esittämään parlamentille oman arvionsa tilanteesta;

Suositukset komissiolle

| 70. | kehottaa komissiota perussopimusten valvojana ja unionin lainsäädännön soveltamisen tarkkailijana Euroopan unionin tuomioistuimen valvonnassa






  — | antamaan parlamentille arvionsa perustuslain neljännestä muutoksesta ja sen vaikutuksesta yhteistyöhön EU:ssa; |
| --- | --- | --- |

70.

kehottaa komissiota perussopimusten valvojana ja unionin lainsäädännön soveltamisen tarkkailijana Euroopan unionin tuomioistuimen valvonnassa

—

antamaan parlamentille arvionsa perustuslain neljännestä muutoksesta ja sen vaikutuksesta yhteistyöhön EU:ssa;

| — | varmistamaan päättäväisesti SEU-sopimuksen 2 artiklassa esitettyjen yhteisten perusarvojen ja -oikeuksien täysimääräisen noudattamisen, koska niiden loukkaukset heikentävät koko unionin perustuksia ja jäsenvaltioiden välistä keskinäistä luottamusta; |
| --- | --- |

—

varmistamaan päättäväisesti SEU-sopimuksen 2 artiklassa esitettyjen yhteisten perusarvojen ja -oikeuksien täysimääräisen noudattamisen, koska niiden loukkaukset heikentävät koko unionin perustuksia ja jäsenvaltioiden välistä keskinäistä luottamusta;

| — | käynnistämään objektiivisen tutkinnan ja aloittamaan rikkomismenettelyn, jos se katsoo, että jäsenvaltio ei ole täyttänyt jotakin perussopimusten mukaista velvoitetta ja erityisesti, jos se on rikkonut EU:n perusoikeuskirjan mukaisia oikeuksia; |
| --- | --- |

—

käynnistämään objektiivisen tutkinnan ja aloittamaan rikkomismenettelyn, jos se katsoo, että jäsenvaltio ei ole täyttänyt jotakin perussopimusten mukaista velvoitetta ja erityisesti, jos se on rikkonut EU:n perusoikeuskirjan mukaisia oikeuksia;

| — | välttämään jäsenvaltioiden kohtelemista eri tavoin ja varmistamaan, että kaikkia jäsenvaltioita käsitellään samanlaisissa tilanteissa samalla tavoin niin, että näin noudatetaan täysin jäsenvaltioiden yhdenvertaisuuden periaatetta perussopimusten osalta; |
| --- | --- |

—

välttämään jäsenvaltioiden kohtelemista eri tavoin ja varmistamaan, että kaikkia jäsenvaltioita käsitellään samanlaisissa tilanteissa samalla tavoin niin, että näin noudatetaan täysin jäsenvaltioiden yhdenvertaisuuden periaatetta perussopimusten osalta;

| — | keskittymään paitsi EU:n lainsäädännön tiettyihin rikkomuksiin, jotka on korjattava muun muassa SEUT-sopimuksen 258 artiklan avulla, myös vastaamaan asianmukaisella tavalla perustuslaillisen järjestelmän ja oikeusjärjestelmän ja käytännön järjestelmälliseen muutokseen jäsenvaltiossa, jolloin useat ja toistuvat rikkomukset valitettavasti johtavat oikeudellisen epävarmuuden tilaan, joka ei enää täytä SEU-sopimuksen 2 artiklan vaatimuksia; |
| --- | --- |

—

keskittymään paitsi EU:n lainsäädännön tiettyihin rikkomuksiin, jotka on korjattava muun muassa SEUT-sopimuksen 258 artiklan avulla, myös vastaamaan asianmukaisella tavalla perustuslaillisen järjestelmän ja oikeusjärjestelmän ja käytännön järjestelmälliseen muutokseen jäsenvaltiossa, jolloin useat ja toistuvat rikkomukset valitettavasti johtavat oikeudellisen epävarmuuden tilaan, joka ei enää täytä SEU-sopimuksen 2 artiklan vaatimuksia;

| — | ottamaan käyttöön aiempaa kattavamman lähestymistavan perusoikeuksien vakavaa loukkausta koskevien mahdollisten vaarojen käsittelyyn varhaisessa vaiheessa kyseisessä jäsenvaltiossa ja käynnistämään välittömästi poliittisen vuoropuhelun asianomaisen jäsenvaltion ja muiden EU:n toimielinten kanssa; tätä jäsenneltyä vuoropuhelua pitäisi koordinoida komission korkeimmalla poliittisella tasolla, ja sillä pitäisi olla selkeä vaikutus kaikkiin komission ja kyseessä olevan jäsenvaltion välillä käytäviin neuvotteluihin EU:n eri aloilla; |
| --- | --- |

—

ottamaan käyttöön aiempaa kattavamman lähestymistavan perusoikeuksien vakavaa loukkausta koskevien mahdollisten vaarojen käsittelyyn varhaisessa vaiheessa kyseisessä jäsenvaltiossa ja käynnistämään välittömästi poliittisen vuoropuhelun asianomaisen jäsenvaltion ja muiden EU:n toimielinten kanssa; tätä jäsenneltyä vuoropuhelua pitäisi koordinoida komission korkeimmalla poliittisella tasolla, ja sillä pitäisi olla selkeä vaikutus kaikkiin komission ja kyseessä olevan jäsenvaltion välillä käytäviin neuvotteluihin EU:n eri aloilla;

| — | luomaan – heti, kun SEU-sopimuksen 2 artiklan loukkaukset on määritetty – ”SEU-sopimuksen 2 artiklaa koskevan hätäohjelman” eli unionin arvojen seurantajärjestelmän, jota komission on käsiteltävä ensisijaisena painopistealueena ja kiireellisesti, jota koordinoidaan korkeimmalla poliittisella tasolla ja joka otetaan täysimääräisesti huomioon EU:n eri alakohtaisilla politiikanaloilla, kunnes SEU-sopimuksen 2 artiklaa noudatetaan jälleen ja kaikki sen loukkaamista koskevat vaarat ovat hälvenneet, kuten todettiin myös neljän jäsenvaltion ulkoasiainministerien kirjeessä, jossa komission puheenjohtajalle kerrottiin tarpeesta kehittää uusi ja entistä tehokkaampi tapa turvata perusarvot, jotta voitaisiin painottaa entistä enemmän oikeusvaltion kunnioittamisen kulttuuria – tämä otettiin huomioon perusoikeuksia ja oikeusvaltiota koskeneissa neuvoston päätelmissä sekä komission vuonna 2012 esittämässä kertomuksessa Euroopan unionin perusoikeuskirjan soveltamisesta 6. ja 7. kesäkuuta 2013; |
| --- | --- |

—

luomaan – heti, kun SEU-sopimuksen 2 artiklan loukkaukset on määritetty – ”SEU-sopimuksen 2 artiklaa koskevan hätäohjelman” eli unionin arvojen seurantajärjestelmän, jota komission on käsiteltävä ensisijaisena painopistealueena ja kiireellisesti, jota koordinoidaan korkeimmalla poliittisella tasolla ja joka otetaan täysimääräisesti huomioon EU:n eri alakohtaisilla politiikanaloilla, kunnes SEU-sopimuksen 2 artiklaa noudatetaan jälleen ja kaikki sen loukkaamista koskevat vaarat ovat hälvenneet, kuten todettiin myös neljän jäsenvaltion ulkoasiainministerien kirjeessä, jossa komission puheenjohtajalle kerrottiin tarpeesta kehittää uusi ja entistä tehokkaampi tapa turvata perusarvot, jotta voitaisiin painottaa entistä enemmän oikeusvaltion kunnioittamisen kulttuuria – tämä otettiin huomioon perusoikeuksia ja oikeusvaltiota koskeneissa neuvoston päätelmissä sekä komission vuonna 2012 esittämässä kertomuksessa Euroopan unionin perusoikeuskirjan soveltamisesta 6. ja 7. kesäkuuta 2013;

| — | järjestämään teknisen tason kokouksia kyseessä olevan jäsenvaltion yksikköjen kanssa mutta pidättäytymään muista kuin SEU-sopimuksen 2 artiklaan liittyvien politiikanalojen neuvotteluista, kunnes, kunnes SEU-sopimuksen 2 artiklan täysimääräinen noudattaminen on taattu; |
| --- | --- |

—

järjestämään teknisen tason kokouksia kyseessä olevan jäsenvaltion yksikköjen kanssa mutta pidättäytymään muista kuin SEU-sopimuksen 2 artiklaan liittyvien politiikanalojen neuvotteluista, kunnes, kunnes SEU-sopimuksen 2 artiklan täysimääräinen noudattaminen on taattu;

| — | soveltamaan laaja-alaista lähestymistapaa, jossa ovat mukana kaikki kyseessä olevat komission yksiköt, jotta voidaan varmistaa oikeusvaltion periaatteen noudattaminen kaikilla aloilla, myös talous- ja sosiaalialalla; |
| --- | --- |

—

soveltamaan laaja-alaista lähestymistapaa, jossa ovat mukana kaikki kyseessä olevat komission yksiköt, jotta voidaan varmistaa oikeusvaltion periaatteen noudattaminen kaikilla aloilla, myös talous- ja sosiaalialalla;

| — | panemaan täytäntöön ja tarvittaessa päivittämään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklasta vuonna 2003 antamansa tiedonannon (COM(2003)0606) ja laatimaan yksityiskohtaisen ehdotuksen joustavasta ja riippumattomasta mekanismista ja varhaisvaroitusjärjestelmästä; |
| --- | --- |

—

panemaan täytäntöön ja tarvittaessa päivittämään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklasta vuonna 2003 antamansa tiedonannon (COM(2003)0606) ja laatimaan yksityiskohtaisen ehdotuksen joustavasta ja riippumattomasta mekanismista ja varhaisvaroitusjärjestelmästä;

| — | seuraamaan säännöllisesti Euroopan oikeuden alueen moitteetonta toimintaa ja ryhtymään toimiin, kun oikeuslaitoksen riippumattomuus joutuu vaaraan jossakin jäsenvaltioissa, jotta voidaan estää kansallisten oikeusviranomaisten keskinäisen luottamuksen heikkeneminen, joka väistämättä loisi esteitä vastavuoroista tunnustamista ja rajatylittävää yhteistyötä koskevien EU:n välineiden moitteettomalle soveltamiselle; |
| --- | --- |

—

seuraamaan säännöllisesti Euroopan oikeuden alueen moitteetonta toimintaa ja ryhtymään toimiin, kun oikeuslaitoksen riippumattomuus joutuu vaaraan jossakin jäsenvaltioissa, jotta voidaan estää kansallisten oikeusviranomaisten keskinäisen luottamuksen heikkeneminen, joka väistämättä loisi esteitä vastavuoroista tunnustamista ja rajatylittävää yhteistyötä koskevien EU:n välineiden moitteettomalle soveltamiselle;

| — | varmistamaan, että jäsenvaltiot takaavat perusoikeuskirjan asianmukaisen täytäntöönpanon tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja yhdenvertaisen tiedonsaannin osalta; |
| --- | --- |

—

varmistamaan, että jäsenvaltiot takaavat perusoikeuskirjan asianmukaisen täytäntöönpanon tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja yhdenvertaisen tiedonsaannin osalta;

| — | valvomaan tiedotusvälineiden rahoitusta ja valtion mainos- ja tukirahoja koskevien avoimet ja oikeudenmukaiset menettelyt takaavien sääntöjen tehokasta täytäntöönpanoa, jotta voidaan taata, että ne eivät aiheuta häiriötä tiedon- ja ilmaisunvapaudelle, moniarvoisuudelle tai tiedotusvälineiden valitsemalle toimitukselliselle linjalle; |
| --- | --- |

—

valvomaan tiedotusvälineiden rahoitusta ja valtion mainos- ja tukirahoja koskevien avoimet ja oikeudenmukaiset menettelyt takaavien sääntöjen tehokasta täytäntöönpanoa, jotta voidaan taata, että ne eivät aiheuta häiriötä tiedon- ja ilmaisunvapaudelle, moniarvoisuudelle tai tiedotusvälineiden valitsemalle toimitukselliselle linjalle;

| — | toteuttamaan asianmukaisia, oikea-aikaisia, oikeasuhteisia ja asteittaisia toimenpiteitä, jos ilmaisunvapauden, tiedonsaannin, tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden osalta ilmenee huolia EU:ssa ja jäsenvaltioissa, tilanteen ja ratkaistavien ongelmien ja niiden parhaiden käsittelytapojen yksityiskohtaisen ja huolellisen analyysin perusteella; |
| --- | --- |

—

toteuttamaan asianmukaisia, oikea-aikaisia, oikeasuhteisia ja asteittaisia toimenpiteitä, jos ilmaisunvapauden, tiedonsaannin, tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden osalta ilmenee huolia EU:ssa ja jäsenvaltioissa, tilanteen ja ratkaistavien ongelmien ja niiden parhaiden käsittelytapojen yksityiskohtaisen ja huolellisen analyysin perusteella;

| — | käsittelemään ongelmia audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin täytäntöönpanon puitteissa, jotta jäsenvaltioiden sääntelyelinten ja komission välistä yhteistyötä voidaan parantaa ja saada mahdollisimman pian aikaan direktiivin ja erityisesti sen 29 ja 30 artiklan tarkistaminen ja muuttaminen; |
| --- | --- |

—

käsittelemään ongelmia audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin täytäntöönpanon puitteissa, jotta jäsenvaltioiden sääntelyelinten ja komission välistä yhteistyötä voidaan parantaa ja saada mahdollisimman pian aikaan direktiivin ja erityisesti sen 29 ja 30 artiklan tarkistaminen ja muuttaminen;

| — | jatkamaan Unkarin hallituksen kanssa käytävää vuoropuhelua siitä, ovatko EU:n lainsäädäntö ja neljännen muutoksen uusi säännös, jonka nojalla Unkarin hallitus voi säätää erityisverosta, jotta se voi panna täytäntöön EU:n tuomioistuimen tuomiot, jotka sisältävät maksuvelvoitteita, kun valtion talousarviossa ei ole saatavilla riittävästi rahoitusta ja kun julkinen velka on yli puolet bruttokansantuotteesta, yhdenmukaisia ja ehdottamaan asianmukaisia toimenpiteitä, jotta voidaan estää mahdolliset SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vilpittömän yhteistyön rikkomukset; |
| --- | --- |

—

jatkamaan Unkarin hallituksen kanssa käytävää vuoropuhelua siitä, ovatko EU:n lainsäädäntö ja neljännen muutoksen uusi säännös, jonka nojalla Unkarin hallitus voi säätää erityisverosta, jotta se voi panna täytäntöön EU:n tuomioistuimen tuomiot, jotka sisältävät maksuvelvoitteita, kun valtion talousarviossa ei ole saatavilla riittävästi rahoitusta ja kun julkinen velka on yli puolet bruttokansantuotteesta, yhdenmukaisia ja ehdottamaan asianmukaisia toimenpiteitä, jotta voidaan estää mahdolliset SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vilpittömän yhteistyön rikkomukset;

| 71. | muistuttaa komissiota, että Euroopan unionin perusoikeuskirja sekä unionin liittyminen Euroopan neuvoston yleissopimukseen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi (ECHR) vahvistavat Euroopan unionin lainsäädännön uutta rakennetta asettaen ihmisoikeudet entistä keskeisemmälle sijalle, mikä lisää perussopimusten valvojan komission vastuuta asiassa; |
| --- | --- |

71.

muistuttaa komissiota, että Euroopan unionin perusoikeuskirja sekä unionin liittyminen Euroopan neuvoston yleissopimukseen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi (ECHR) vahvistavat Euroopan unionin lainsäädännön uutta rakennetta asettaen ihmisoikeudet entistä keskeisemmälle sijalle, mikä lisää perussopimusten valvojan komission vastuuta asiassa;

Suositukset Unkarin viranomaisille

| 72. | kehottaa Unkarin viranomaisia panemaan mahdollisimman pian täytäntöön kaikki toimenpiteet, jotka Euroopan komissio perussopimusten vartijana katsoo tarpeellisiksi EU:n lainsäädännön ja Unkarin perustuslakituomioistuimen päätösten noudattamiseksi täysimääräisesti noudattaen Venetsian komission, Euroopan neuvoston ja muiden kansainvälisten elinten suosituksia oikeusvaltion ja perusoikeuksien suojelemiseksi, jotta voidaan noudattaa täysin oikeusvaltiota sekä sen keskeisiä vaatimuksia, jotka koskevat perustuslaillista ympäristöä, keskinäistä valvontajärjestelmää ja oikeuslaitoksen riippumattomuutta, sekä antaa vahvat takeet perusoikeuksille kuten ilmaisun, tiedotusvälineiden, uskonnon ja vakaumuksen vapaudelle, vähemmistöjen suojelulle, syrjinnän torjuntatoimille sekä omistusoikeudelle; |
| --- | --- |

72.

kehottaa Unkarin viranomaisia panemaan mahdollisimman pian täytäntöön kaikki toimenpiteet, jotka Euroopan komissio perussopimusten vartijana katsoo tarpeellisiksi EU:n lainsäädännön ja Unkarin perustuslakituomioistuimen päätösten noudattamiseksi täysimääräisesti noudattaen Venetsian komission, Euroopan neuvoston ja muiden kansainvälisten elinten suosituksia oikeusvaltion ja perusoikeuksien suojelemiseksi, jotta voidaan noudattaa täysin oikeusvaltiota sekä sen keskeisiä vaatimuksia, jotka koskevat perustuslaillista ympäristöä, keskinäistä valvontajärjestelmää ja oikeuslaitoksen riippumattomuutta, sekä antaa vahvat takeet perusoikeuksille kuten ilmaisun, tiedotusvälineiden, uskonnon ja vakaumuksen vapaudelle, vähemmistöjen suojelulle, syrjinnän torjuntatoimille sekä omistusoikeudelle;

Uusi perustuslaki

| — | palautetaan täydellisesti uuden perustuslain ylin määräysvalta poistamalla siitä perustuslakituomioistuimen aiemmin perustuslain vastaisiksi julistamat säännökset; |
| --- | --- |

—

palautetaan täydellisesti uuden perustuslain ylin määräysvalta poistamalla siitä perustuslakituomioistuimen aiemmin perustuslain vastaisiksi julistamat säännökset;

| — | vähennetään päälakien toistuvaa käyttöä, jotta jätetään perhepolitiikan, sosiaalipolitiikan, veropolitiikan ja talousarviopolitiikan kaltaiset politiikan alat tavallisten lakien ja enemmistöpäätösten varaan; |
| --- | --- |

—

vähennetään päälakien toistuvaa käyttöä, jotta jätetään perhepolitiikan, sosiaalipolitiikan, veropolitiikan ja talousarviopolitiikan kaltaiset politiikan alat tavallisten lakien ja enemmistöpäätösten varaan;

| — | sovelletaan Venetsian komission suosituksia ja erityisesti tarkistetaan niiden politiikanalojen luettelo, joilla edellytetään määräenemmistöä, tulevien tarkoituksenmukaisten vaalien takaamiseksi; |
| --- | --- |

—

sovelletaan Venetsian komission suosituksia ja erityisesti tarkistetaan niiden politiikanalojen luettelo, joilla edellytetään määräenemmistöä, tulevien tarkoituksenmukaisten vaalien takaamiseksi;

| — | varmistetaan elinvoimainen parlamentaarinen järjestelmä, joka edustaa myös oppositiovoimia, antamalla riittävästi aikaa enemmistön ja opposition väliselle aidolle keskustelulle ja sallimalla laajemman yleisön osallistuminen lainsäädäntömenettelyyn; |
| --- | --- |

—

varmistetaan elinvoimainen parlamentaarinen järjestelmä, joka edustaa myös oppositiovoimia, antamalla riittävästi aikaa enemmistön ja opposition väliselle aidolle keskustelulle ja sallimalla laajemman yleisön osallistuminen lainsäädäntömenettelyyn;

| — | varmistetaan kaikkien parlamentaaristen puolueiden mahdollisimman laaja osallistuminen perustuslailliseen prosessiin, vaikka asiaa koskeva erityinen enemmistö olisikin yksin hallituskoalitiolla; |
| --- | --- |

—

varmistetaan kaikkien parlamentaaristen puolueiden mahdollisimman laaja osallistuminen perustuslailliseen prosessiin, vaikka asiaa koskeva erityinen enemmistö olisikin yksin hallituskoalitiolla;

Keskinäinen valvontajärjestelmä

| — | palautetaan täysimääräisesti perustuslakituomioistuimen erioikeudet perustuslaillisen suojan ylimpänä elimenä ja siten uuden perustuslain ensisijaisuus poistamalla sen tekstistä rajoitukset perustuslakituomioistuimen valtuuksille tarkistaa kaikkien perustuslain muutosten perustuslaillisuus sekä kahden vuosikymmenen perustuslaillisen oikeuskäytännön kumoaminen; palautetaan perustuslakituomioistuimen oikeus tarkistaa poikkeuksetta kaikki lainsäädäntö, jotta voidaan tasapainottaa parlamentaarisia toimia ja toimeenpanotoimia ja varmistaa täydellinen oikeudellinen tarkastus; katsoo, että tällainen oikeutta ja perustuslakia koskeva tarkastelu voidaan suorittaa eri tavoin eri jäsenvaltioissa kunkin maan perustuslaillisesta historiasta riippuen, mutta kun perustuslakituomioistuin on perustettu – kuten Unkarissa, jonka perustuslakituomioistuin on kommunistivallan romahdettua saanut nopeasti mainetta Euroopan korkeimmissa oikeuksissa – siihen ei pitäisi kohdistaa toimia, joilla pyritään vähentämään sen toimivaltaa ja näin heikentämään oikeusvaltiota; |
| --- | --- |

—

palautetaan täysimääräisesti perustuslakituomioistuimen erioikeudet perustuslaillisen suojan ylimpänä elimenä ja siten uuden perustuslain ensisijaisuus poistamalla sen tekstistä rajoitukset perustuslakituomioistuimen valtuuksille tarkistaa kaikkien perustuslain muutosten perustuslaillisuus sekä kahden vuosikymmenen perustuslaillisen oikeuskäytännön kumoaminen; palautetaan perustuslakituomioistuimen oikeus tarkistaa poikkeuksetta kaikki lainsäädäntö, jotta voidaan tasapainottaa parlamentaarisia toimia ja toimeenpanotoimia ja varmistaa täydellinen oikeudellinen tarkastus; katsoo, että tällainen oikeutta ja perustuslakia koskeva tarkastelu voidaan suorittaa eri tavoin eri jäsenvaltioissa kunkin maan perustuslaillisesta historiasta riippuen, mutta kun perustuslakituomioistuin on perustettu – kuten Unkarissa, jonka perustuslakituomioistuin on kommunistivallan romahdettua saanut nopeasti mainetta Euroopan korkeimmissa oikeuksissa – siihen ei pitäisi kohdistaa toimia, joilla pyritään vähentämään sen toimivaltaa ja näin heikentämään oikeusvaltiota;

| — | palautetaan mahdollisuus viitata oikeusjärjestelmässä ennen uuden perustuslain voimaantuloa sovellettuun perustuslakituomioistuimen oikeuskäytäntöön erityisesti perusoikeuksien alalla (12); |
| --- | --- |

—

palautetaan mahdollisuus viitata oikeusjärjestelmässä ennen uuden perustuslain voimaantuloa sovellettuun perustuslakituomioistuimen oikeuskäytäntöön erityisesti perusoikeuksien alalla (12);

| — | pyritään yksimielisyyteen perustuslakituomioistuimen jäseniä valittaessa opposition tarkoituksenmukaisen osallistumisen avulla ja varmistetaan, että tuomioistuimen jäseniin ei kohdistu poliittista vaikutusta; |
| --- | --- |

—

pyritään yksimielisyyteen perustuslakituomioistuimen jäseniä valittaessa opposition tarkoituksenmukaisen osallistumisen avulla ja varmistetaan, että tuomioistuimen jäseniin ei kohdistu poliittista vaikutusta;

| — | palautetaan parlamentin erioikeudet talousarvioon liittyen ja varmistetaan siten budjettipäätösten täysimääräinen demokraattinen legitiimiys poistamalla ei-parlamentaarisesta budjettineuvostosta johtuva parlamentaaristen valtuuksien rajoitus; |
| --- | --- |

—

palautetaan parlamentin erioikeudet talousarvioon liittyen ja varmistetaan siten budjettipäätösten täysimääräinen demokraattinen legitiimiys poistamalla ei-parlamentaarisesta budjettineuvostosta johtuva parlamentaaristen valtuuksien rajoitus;

| — | tehdään yhteistyötä eurooppalaisten elinten kanssa sen varmistamiseksi, että uuden kansallista turvallisuutta koskevan lain säännökset vastaavat vallanjaon, oikeuslaitoksen riippumattomuuden, yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamisen sekä tehokkaita oikeussuojakeinoja koskevan oikeuden periaatteita; |
| --- | --- |

—

tehdään yhteistyötä eurooppalaisten elinten kanssa sen varmistamiseksi, että uuden kansallista turvallisuutta koskevan lain säännökset vastaavat vallanjaon, oikeuslaitoksen riippumattomuuden, yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamisen sekä tehokkaita oikeussuojakeinoja koskevan oikeuden periaatteita;

| — | selkeytetään sitä, miten Unkarin viranomaiset aikovat korjata vanhempien virkamiesten virkakauden ennenaikaisen päättämisen, jotta tietosuojavaltuutetun institutionaalinen riippumattomuus voidaan taata; |
| --- | --- |

—

selkeytetään sitä, miten Unkarin viranomaiset aikovat korjata vanhempien virkamiesten virkakauden ennenaikaisen päättämisen, jotta tietosuojavaltuutetun institutionaalinen riippumattomuus voidaan taata;

Oikeuslaitoksen riippumattomuus

| — | taataan täysimääräisesti oikeuslaitoksen riippumattomuus varmistamalla, että tuomareiden erottamattomuutta ja taattua virkakautta koskevat periaatteet, oikeuslaitoksen hallintoelinten rakennetta ja kokoonpanoa koskevat säännöt sekä perustuslakituomioistuimen riippumattomuutta koskevat takeet vahvistetaan uudessa perustuslaissa; |
| --- | --- |

—

taataan täysimääräisesti oikeuslaitoksen riippumattomuus varmistamalla, että tuomareiden erottamattomuutta ja taattua virkakautta koskevat periaatteet, oikeuslaitoksen hallintoelinten rakennetta ja kokoonpanoa koskevat säännöt sekä perustuslakituomioistuimen riippumattomuutta koskevat takeet vahvistetaan uudessa perustuslaissa;

| — | pannaan ripeästi ja asianmukaisesti täytäntöön edellä mainitut Euroopan unionin tuomioistuimen 6. marraskuuta 2012 tekemä päätös ja Unkarin perustuslakituomioistuimen tekemä päätös palauttamalla niin haluaville irtisanotuille tuomareille heidän virkansa, mukaan lukien niiden määräävien tuomareiden virat, joiden virat eivät ole enää täyttämättä; |
| --- | --- |

—

pannaan ripeästi ja asianmukaisesti täytäntöön edellä mainitut Euroopan unionin tuomioistuimen 6. marraskuuta 2012 tekemä päätös ja Unkarin perustuslakituomioistuimen tekemä päätös palauttamalla niin haluaville irtisanotuille tuomareille heidän virkansa, mukaan lukien niiden määräävien tuomareiden virat, joiden virat eivät ole enää täyttämättä;

| — | laaditaan puolueettomat valintakriteerit tai annetaan kansallisen oikeusneuvoston laatia kyseiset kriteerit, jotta voidaan varmistaa, että asioiden siirtämistä koskevissa säännöissä noudatetaan oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja laillisesti perustetun tuomioistuimen periaatetta; |
| --- | --- |

—

laaditaan puolueettomat valintakriteerit tai annetaan kansallisen oikeusneuvoston laatia kyseiset kriteerit, jotta voidaan varmistaa, että asioiden siirtämistä koskevissa säännöissä noudatetaan oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja laillisesti perustetun tuomioistuimen periaatetta;

| — | pannaan täytäntöön Venetsian komission lausunnossa CDL-AD(2012)020 esitetyt jäljellä olevat suositukset, jotka liittyvät oikeuslaitosta koskeviin keskeisiin lakeihin, joita muutettiin lausunnon CDL-AD(2012)001 antamisen jälkeen; |
| --- | --- |

—

pannaan täytäntöön Venetsian komission lausunnossa CDL-AD(2012)020 esitetyt jäljellä olevat suositukset, jotka liittyvät oikeuslaitosta koskeviin keskeisiin lakeihin, joita muutettiin lausunnon CDL-AD(2012)001 antamisen jälkeen;

Vaalijärjestelmän uudistus

| — | kehotetaan Venetsian komissiota ja ETYJiä/ODIHR:ää tekemään yhteinen analyysi vaalien täysin muuttuneesta oikeudellisesta ja institutionaalisesta kehyksestä ja pyydetään ODIHR:ltä tarvearviointivaltuuskuntaa ja pitkä- ja lyhytaikaista vaalitarkkailua; |
| --- | --- |

—

kehotetaan Venetsian komissiota ja ETYJiä/ODIHR:ää tekemään yhteinen analyysi vaalien täysin muuttuneesta oikeudellisesta ja institutionaalisesta kehyksestä ja pyydetään ODIHR:ltä tarvearviointivaltuuskuntaa ja pitkä- ja lyhytaikaista vaalitarkkailua;

| — | varmistetaan tasapuolinen edustus kansallisessa vaalilautakunnassa; |
| --- | --- |

—

varmistetaan tasapuolinen edustus kansallisessa vaalilautakunnassa;

Tiedotusvälineet ja moniarvoisuus

| — | täytetään sitoumus jatkaa keskusteluja tiedotusvälineiden vapautta koskevista yhteistyötoimista asiantuntijatasolla pidempiaikaisesti Euroopan neuvoston oikeudellisten asiantuntijoiden vuoden 2012 jäljellä olevien tärkeimpien suositusten perusteella; |
| --- | --- |

—

täytetään sitoumus jatkaa keskusteluja tiedotusvälineiden vapautta koskevista yhteistyötoimista asiantuntijatasolla pidempiaikaisesti Euroopan neuvoston oikeudellisten asiantuntijoiden vuoden 2012 jäljellä olevien tärkeimpien suositusten perusteella;

| — | varmistetaan kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien, myös tiedotusvälineiden ammattilaisten, oppositiopuolueiden ja kansalaisyhteiskunnan, oikea-aikainen ja tiivis osallistuminen kaikkiin tämän lainsäädännön tuleviin tarkistuksiin, joilla säännellään kyseisiä demokraattisen yhteiskunnan toiminnan perusnäkökohtia, sekä sen täytäntöönpanoprosessiin; |
| --- | --- |

—

varmistetaan kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien, myös tiedotusvälineiden ammattilaisten, oppositiopuolueiden ja kansalaisyhteiskunnan, oikea-aikainen ja tiivis osallistuminen kaikkiin tämän lainsäädännön tuleviin tarkistuksiin, joilla säännellään kyseisiä demokraattisen yhteiskunnan toiminnan perusnäkökohtia, sekä sen täytäntöönpanoprosessiin;

| — | seurataan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklan mukaisesta oikeuskäytännöstä johtuvia myönteisiä velvoitteita ilmaisunvapauden suojelemiseksi yhtenä toimivan demokratian ennakkoedellytyksistä; |
| --- | --- |

—

seurataan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklan mukaisesta oikeuskäytännöstä johtuvia myönteisiä velvoitteita ilmaisunvapauden suojelemiseksi yhtenä toimivan demokratian ennakkoedellytyksistä;

| — | kunnioitetaan, taataan, suojellaan ja edistetään perusoikeutta ilmaisunvapauteen ja tietoon sekä tiedotusvälineiden vapauteen ja moniarvoisuuteen ja pidättäydytään kehittämästä ja tukemasta mekanismeja, jotka uhkaavat tiedotusvälineiden vapautta ja journalistista ja toimituksellista riippumattomuutta; |
| --- | --- |

—

kunnioitetaan, taataan, suojellaan ja edistetään perusoikeutta ilmaisunvapauteen ja tietoon sekä tiedotusvälineiden vapauteen ja moniarvoisuuteen ja pidättäydytään kehittämästä ja tukemasta mekanismeja, jotka uhkaavat tiedotusvälineiden vapautta ja journalistista ja toimituksellista riippumattomuutta;

| — | varmistetaan, että objektiiviset, oikeudellisesti sitovat menettelyt ja mekanismit ovat käytössä julkisten tiedotusvälineiden, johtokuntien, tiedotusvälineneuvostojen ja sääntelyelinten johtajien valintaa ja nimittämistä varten riippumattomuutta, koskemattomuutta, kokemusta ja ammattitaitoisuutta, koko poliittisen ja sosiaalisen kirjon edustamista, oikeusvarmuutta ja jatkuvuutta koskevien periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

—

varmistetaan, että objektiiviset, oikeudellisesti sitovat menettelyt ja mekanismit ovat käytössä julkisten tiedotusvälineiden, johtokuntien, tiedotusvälineneuvostojen ja sääntelyelinten johtajien valintaa ja nimittämistä varten riippumattomuutta, koskemattomuutta, kokemusta ja ammattitaitoisuutta, koko poliittisen ja sosiaalisen kirjon edustamista, oikeusvarmuutta ja jatkuvuutta koskevien periaatteiden mukaisesti;

| — | annetaan oikeudelliset takuut lähdesuojan luottamuksellisuuden täyden suojelun osalta ja sovelletaan tiukasti Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tähän liittyvää oikeuskäytäntöä; |
| --- | --- |

—

annetaan oikeudelliset takuut lähdesuojan luottamuksellisuuden täyden suojelun osalta ja sovelletaan tiukasti Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tähän liittyvää oikeuskäytäntöä;

| — | varmistetaan, että audiovisuaalisten tiedotusvälineiden kautta saatavaan poliittiseen tietoon liittyvissä säännöissä taataan oikeudenmukainen saatavuus erilaisille poliittisille kilpailijoille, mielipiteille ja näkemyksille, erityisesti vaalien tai kansanäänestysten tapauksissa, jotta kansalaiset voivat muodostaa omat mielipiteensä ilman yhden mielipiteitä muokkaavan voiman epäasianmukaista vaikutusta; |
| --- | --- |

—

varmistetaan, että audiovisuaalisten tiedotusvälineiden kautta saatavaan poliittiseen tietoon liittyvissä säännöissä taataan oikeudenmukainen saatavuus erilaisille poliittisille kilpailijoille, mielipiteille ja näkemyksille, erityisesti vaalien tai kansanäänestysten tapauksissa, jotta kansalaiset voivat muodostaa omat mielipiteensä ilman yhden mielipiteitä muokkaavan voiman epäasianmukaista vaikutusta;

Perusoikeudet ja vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet

| — | toteutetaan ja jatketaan myönteisiä toimia sen varmistamiseksi, että kaikkien ihmisten oikeuksia, myös vähemmistöihin kuuluvien ihmisten ja asunnottomien ihmisten oikeuksia, kunnioitetaan ja varmistetaan, että kaikki toimivaltaiset julkiset viranomaiset toteuttavat näitä toimia; otetaan ”perheen” käsitteen määrittelyssä huomioon Euroopan lainsäädännön suuntaus, jossa perheen määritelmää laajennetaan, ja otetaan huomioon perheen rajoittavan määritelmän kielteinen vaikutus sellaisten henkilöiden perusoikeuksiin, jotka jäävät uuden ja entistä rajoittavamman määritelmän ulkopuolelle; |
| --- | --- |

—

toteutetaan ja jatketaan myönteisiä toimia sen varmistamiseksi, että kaikkien ihmisten oikeuksia, myös vähemmistöihin kuuluvien ihmisten ja asunnottomien ihmisten oikeuksia, kunnioitetaan ja varmistetaan, että kaikki toimivaltaiset julkiset viranomaiset toteuttavat näitä toimia; otetaan ”perheen” käsitteen määrittelyssä huomioon Euroopan lainsäädännön suuntaus, jossa perheen määritelmää laajennetaan, ja otetaan huomioon perheen rajoittavan määritelmän kielteinen vaikutus sellaisten henkilöiden perusoikeuksiin, jotka jäävät uuden ja entistä rajoittavamman määritelmän ulkopuolelle;

| — | muutetaan toimintatapaa vastuun kantamiseksi haavoittuvassa asemassa olevista asunnottomista henkilöistä Unkarin allekirjoittamien kansainvälisten ihmisoikeussopimusten, kuten Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan, mukaisesti ja edistetään näin perusoikeuksia sen sijaan, että niitä rikotaan perustuslakiin sisällytetyillä asunnottomien henkilöiden kriminalisointia koskevilla säännöksillä; |
| --- | --- |

—

muutetaan toimintatapaa vastuun kantamiseksi haavoittuvassa asemassa olevista asunnottomista henkilöistä Unkarin allekirjoittamien kansainvälisten ihmisoikeussopimusten, kuten Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan, mukaisesti ja edistetään näin perusoikeuksia sen sijaan, että niitä rikotaan perustuslakiin sisällytetyillä asunnottomien henkilöiden kriminalisointia koskevilla säännöksillä;

| — | kehottaa Unkarin hallitusta tekemään kaikkensa vahvistaakseen sosiaalisen vuoropuhelun ja laajan kuulemisen mekanismia ja takaamaan siihen liittyvät oikeudet; |
| --- | --- |

—

kehottaa Unkarin hallitusta tekemään kaikkensa vahvistaakseen sosiaalisen vuoropuhelun ja laajan kuulemisen mekanismia ja takaamaan siihen liittyvät oikeudet;

| — | kehottaa Unkarin hallitusta tehostamaan toimintaansa romanien kotouttamiseksi ja toteuttamaan aiheellisia toimenpiteitä tämän väestöryhmän suojelemiseksi; katsoo, että romaniväestöön kohdistuva rasistinen uhkailu on torjuttava yksiselitteisesti ja päättäväisesti; |
| --- | --- |

—

kehottaa Unkarin hallitusta tehostamaan toimintaansa romanien kotouttamiseksi ja toteuttamaan aiheellisia toimenpiteitä tämän väestöryhmän suojelemiseksi; katsoo, että romaniväestöön kohdistuva rasistinen uhkailu on torjuttava yksiselitteisesti ja päättäväisesti;

Uskonnon- ja vakaumuksenvapaus ja kirkkojen tunnustaminen

| — | laaditaan uskonnollisten yhdistysten tunnustamiselle kirkoiksi selkeät, neutraalit ja puolueettomat vaatimukset ja institutionaaliset menettelyt, joissa kunnioitetaan valtion velvollisuutta pysyä neutraalina ja puolueettomana suhteissaan erilaisiin uskontoihin ja katsomuksiin, ja tarjotaan tehokkaat oikeussuojakeinot tunnustamatta jättämistä tai päätöksen puuttumista koskevissa tapauksissa edellä mainitussa perustuslakituomioistuimen päätöksessä 6/2013 esitettyjen perustuslaillisten vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

—

laaditaan uskonnollisten yhdistysten tunnustamiselle kirkoiksi selkeät, neutraalit ja puolueettomat vaatimukset ja institutionaaliset menettelyt, joissa kunnioitetaan valtion velvollisuutta pysyä neutraalina ja puolueettomana suhteissaan erilaisiin uskontoihin ja katsomuksiin, ja tarjotaan tehokkaat oikeussuojakeinot tunnustamatta jättämistä tai päätöksen puuttumista koskevissa tapauksissa edellä mainitussa perustuslakituomioistuimen päätöksessä 6/2013 esitettyjen perustuslaillisten vaatimusten mukaisesti;

Suositukset EU:n toimielimille uuden mekanismin luomisesta SEU-sopimuksen 2 artiklan täytäntöönpanoa varten

| 73. | muistuttaa, että on puututtava välittömästi niin sanottuun Kööpenhaminan ongelmaan, joka tarkoittaa, että EU suhtautuu erittäin ankarasti yhteisten arvojen ja standardien noudattamiseen ehdokasvaltioissa, mutta sillä ei ole tehokkaita valvonta- ja seuraamusvälineitä sen jälkeen, kun ne ovat liittyneet EU:hun; |
| --- | --- |

73.

muistuttaa, että on puututtava välittömästi niin sanottuun Kööpenhaminan ongelmaan, joka tarkoittaa, että EU suhtautuu erittäin ankarasti yhteisten arvojen ja standardien noudattamiseen ehdokasvaltioissa, mutta sillä ei ole tehokkaita valvonta- ja seuraamusvälineitä sen jälkeen, kun ne ovat liittyneet EU:hun;

| 74. | kehottaa painokkaasti, että arvioidaan säännöllisesti jatkuvaa unionin perusarvojen ja demokratiaa ja oikeusvaltiota koskevien vaatimusten noudattamista jäsenvaltioissa välttäen erilaisten vaatimusten soveltamista ja ottaen huomioon, että tällaisen arvioinnin on perustuttava yhteisesti hyväksyttyyn eurooppalaiseen yhteisymmärrykseen perustuslain ja lainsäädännön normeista; vaatii lisäksi painokkaasti, että vastaavanlaisia tilanteita jäsenvaltioissa tarkastellaan saman kaavan mukaisesti, sillä muuten rikotaan perussopimuksissa esitettyä jäsenvaltioiden yhdenvertaisuuden periaatetta; |
| --- | --- |

74.

kehottaa painokkaasti, että arvioidaan säännöllisesti jatkuvaa unionin perusarvojen ja demokratiaa ja oikeusvaltiota koskevien vaatimusten noudattamista jäsenvaltioissa välttäen erilaisten vaatimusten soveltamista ja ottaen huomioon, että tällaisen arvioinnin on perustuttava yhteisesti hyväksyttyyn eurooppalaiseen yhteisymmärrykseen perustuslain ja lainsäädännön normeista; vaatii lisäksi painokkaasti, että vastaavanlaisia tilanteita jäsenvaltioissa tarkastellaan saman kaavan mukaisesti, sillä muuten rikotaan perussopimuksissa esitettyä jäsenvaltioiden yhdenvertaisuuden periaatetta;

| 75. | kehottaa tekemään tiiviimpää yhteistyötä unionin toimielinten ja muiden kansainvälisten elinten kanssa ja erityisesti Euroopan neuvoston ja Venetsian komission kanssa ja kehottaa hyödyntämään niiden asiantuntemusta demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion periaatteiden puolustamisessa; |
| --- | --- |

75.

kehottaa tekemään tiiviimpää yhteistyötä unionin toimielinten ja muiden kansainvälisten elinten kanssa ja erityisesti Euroopan neuvoston ja Venetsian komission kanssa ja kehottaa hyödyntämään niiden asiantuntemusta demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion periaatteiden puolustamisessa;

| 76. | antaa tunnustusta Euroopan neuvoston ja erityisesti sen pääsihteerin, parlamentaarisen yleiskokouksen ja ihmisoikeusvaltuutetun ja Venetsian komission toteuttamille aloitteille, tekemälle analyysille ja antamille suosituksille ja pitää niitä myönteisinä; |
| --- | --- |

76.

antaa tunnustusta Euroopan neuvoston ja erityisesti sen pääsihteerin, parlamentaarisen yleiskokouksen ja ihmisoikeusvaltuutetun ja Venetsian komission toteuttamille aloitteille, tekemälle analyysille ja antamille suosituksille ja pitää niitä myönteisinä;

| 77. | kehottaa EU:n toimielimiä käynnistämään yhteisen pohdinnan ja keskustelun – kuten myös Saksan, Alankomaiden, Tanskan ja Suomen ulkoasiainministerit ovat pyytäneet edellä mainitussa komission puheenjohtajalle osoittamassaan kirjeessä – siitä, miten unioni voidaan varustaa tarvittavilla välineillä, jotta se voi täyttää perussopimuksen demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevat velvoitteet ja välttää kaikki vaarat erilaisten standardien soveltamisesta jäsenvaltioihinsa; |
| --- | --- |

77.

kehottaa EU:n toimielimiä käynnistämään yhteisen pohdinnan ja keskustelun – kuten myös Saksan, Alankomaiden, Tanskan ja Suomen ulkoasiainministerit ovat pyytäneet edellä mainitussa komission puheenjohtajalle osoittamassaan kirjeessä – siitä, miten unioni voidaan varustaa tarvittavilla välineillä, jotta se voi täyttää perussopimuksen demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevat velvoitteet ja välttää kaikki vaarat erilaisten standardien soveltamisesta jäsenvaltioihinsa;

| 78. | katsoo, että perussopimusten tulevassa tarkistuksessa pitäisi erotella aiempaa selkeämmin alkuvaihe, jossa pyritään arvioimaan kaikki vaarat SEU-sopimuksen 2 artiklassa tarkoitettujen arvojen vakavasta rikkomisesta, ja seuraavan vaiheen tehokkaampi menettely, jossa on toteutettava toimia kyseisten arvojen todellisten vakavien ja pysyvien rikkomusten käsittelemiseksi; |
| --- | --- |

78.

katsoo, että perussopimusten tulevassa tarkistuksessa pitäisi erotella aiempaa selkeämmin alkuvaihe, jossa pyritään arvioimaan kaikki vaarat SEU-sopimuksen 2 artiklassa tarkoitettujen arvojen vakavasta rikkomisesta, ja seuraavan vaiheen tehokkaampi menettely, jossa on toteutettava toimia kyseisten arvojen todellisten vakavien ja pysyvien rikkomusten käsittelemiseksi;

| 79. | ottaa huomioon SEU-sopimuksen 7 artiklassa esitetyt nykyiset institutionaaliset mekanismit ja toistaa kehotukset, jotka se on esittänyt perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa (2010–2011) 12. joulukuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa ja joiden mukaan on perustettava uusi mekanismi, jonka avulla varmistetaan, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuja yhteisiä arvoja ja että jatketaan Kööpenhaminan kriteerejä; katsoo, että mekanismi voisi olla muodoltaan ”Kööpenhaminan komissio” tai korkean tason ryhmä, ”viisaiden miesten ryhmä” , tai SEUT-sopimuksen 78 artiklan mukainen arviointi, ja se voisi perustua Euroopan unionin perusoikeusviraston mandaatin uudistamiselle ja vahvistamiselle ja toteutettaviin toimiin liittyvälle komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin sekä jäsenvaltioiden vahvistetulle vuoropuhelulle; |
| --- | --- |

79.

ottaa huomioon SEU-sopimuksen 7 artiklassa esitetyt nykyiset institutionaaliset mekanismit ja toistaa kehotukset, jotka se on esittänyt perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa (2010–2011) 12. joulukuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa ja joiden mukaan on perustettava uusi mekanismi, jonka avulla varmistetaan, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuja yhteisiä arvoja ja että jatketaan Kööpenhaminan kriteerejä; katsoo, että mekanismi voisi olla muodoltaan ”Kööpenhaminan komissio” tai korkean tason ryhmä, ”viisaiden miesten ryhmä” , tai SEUT-sopimuksen 78 artiklan mukainen arviointi, ja se voisi perustua Euroopan unionin perusoikeusviraston mandaatin uudistamiselle ja vahvistamiselle ja toteutettaviin toimiin liittyvälle komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin sekä jäsenvaltioiden vahvistetulle vuoropuhelulle;

| 80. | muistuttaa jälleen, että kyseisen mekanismin perustamiseen voisi liittyä Euroopan perusoikeusviraston toimeksiannon uudelleenmuotoilu, jolloin sitä pitäisi vahvistaa sisällyttämällä sen toimeksiantoon SEU-sopimuksen 2 artiklan noudattamisen säännöllinen valvonta jäsenvaltioissa; suosittelee, että tällainen ”Kööpenhaminan korkean tason ryhmä” tai vastaava mekanismi perustuisi olemassa oleviin mekanismeihin ja rakenteisiin ja niiden kanssa tehtävään yhteistyöhön; muistuttaa Euroopan unionin perusoikeusviraston roolista, sillä se voisi koota yhteen erilaisten Euroopan neuvoston olemassa olevien valvontaelinten arvokasta työtä ja viraston omia tietoja ja analyysiä, jotta voidaan suorittaa riippumattomia, vertailevia ja säännöllisiä arviointeja siitä, miten jäsenvaltiot noudattavat SEU-sopimuksen 2 artiklaa; |
| --- | --- |

80.

muistuttaa jälleen, että kyseisen mekanismin perustamiseen voisi liittyä Euroopan perusoikeusviraston toimeksiannon uudelleenmuotoilu, jolloin sitä pitäisi vahvistaa sisällyttämällä sen toimeksiantoon SEU-sopimuksen 2 artiklan noudattamisen säännöllinen valvonta jäsenvaltioissa; suosittelee, että tällainen ”Kööpenhaminan korkean tason ryhmä” tai vastaava mekanismi perustuisi olemassa oleviin mekanismeihin ja rakenteisiin ja niiden kanssa tehtävään yhteistyöhön; muistuttaa Euroopan unionin perusoikeusviraston roolista, sillä se voisi koota yhteen erilaisten Euroopan neuvoston olemassa olevien valvontaelinten arvokasta työtä ja viraston omia tietoja ja analyysiä, jotta voidaan suorittaa riippumattomia, vertailevia ja säännöllisiä arviointeja siitä, miten jäsenvaltiot noudattavat SEU-sopimuksen 2 artiklaa;

| 81. | suosittelee, että tämä mekanismi






  — | on riippumaton poliittisesta vaikutuksesta, kuten jäsenvaltioiden valvontaan liittyvien kaikkien Euroopan unionin mekanismien olisi oltava, sekä nopea ja tehokas; |
| --- | --- | --- |

81.

suosittelee, että tämä mekanismi

—

on riippumaton poliittisesta vaikutuksesta, kuten jäsenvaltioiden valvontaan liittyvien kaikkien Euroopan unionin mekanismien olisi oltava, sekä nopea ja tehokas;

| — | toimii täydessä yhteistyössä muiden kansainvälisten elinten kanssa perusoikeuksien ja oikeusvaltion suojaan liittyen; |
| --- | --- |

—

toimii täydessä yhteistyössä muiden kansainvälisten elinten kanssa perusoikeuksien ja oikeusvaltion suojaan liittyen;

| — | seuraa säännöllisesti perusoikeuksien, demokratian tilan ja oikeusvaltion periaatteen noudattamista kaikissa jäsenvaltioissa kansallisia perustuslaillisia perinteitä täysimääräisesti kunnioittaen; |
| --- | --- |

—

seuraa säännöllisesti perusoikeuksien, demokratian tilan ja oikeusvaltion periaatteen noudattamista kaikissa jäsenvaltioissa kansallisia perustuslaillisia perinteitä täysimääräisesti kunnioittaen;

| — | suorittaa kyseistä valvontaa yhtenäisesti kaikissa jäsenvaltioissa, jotta vältetään erilaisten standardien soveltaminen jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

—

suorittaa kyseistä valvontaa yhtenäisesti kaikissa jäsenvaltioissa, jotta vältetään erilaisten standardien soveltaminen jäsenvaltioissa;

| — | varoittaa EU:ta varhaisessa vaiheessa kaikista SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettujen arvojen heikkenemisen vaaroista |
| --- | --- |

—

varoittaa EU:ta varhaisessa vaiheessa kaikista SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettujen arvojen heikkenemisen vaaroista

| — | antaa suosituksia EU:n toimielimille ja jäsenvaltioille siitä, miten SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettujen arvojen heikkenemiseen vastataan ja miten se korjataan; |
| --- | --- |

—

antaa suosituksia EU:n toimielimille ja jäsenvaltioille siitä, miten SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettujen arvojen heikkenemiseen vastataan ja miten se korjataan;

| 82. | kehottaa kansalaisten oikeuksien, ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien suojelusta unionin alueella ja yhteisten periaatteiden vakavaa rikkomusta jäsenvaltiossa koskevien selkeiden vaarojen määrittämisestä vastaavaa valiokuntaansa toimittamaan yksityiskohtaisen ehdotuksen mietinnön muodossa puheenjohtajakokoukselle ja täysistunnolle; |
| --- | --- |

82.

kehottaa kansalaisten oikeuksien, ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien suojelusta unionin alueella ja yhteisten periaatteiden vakavaa rikkomusta jäsenvaltiossa koskevien selkeiden vaarojen määrittämisestä vastaavaa valiokuntaansa toimittamaan yksityiskohtaisen ehdotuksen mietinnön muodossa puheenjohtajakokoukselle ja täysistunnolle;

| 83. | kehottaa kansalaisten oikeuksien, ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien suojelusta unionin alueella ja yhteisten periaatteiden vakavaa rikkomusta jäsenvaltiossa koskevien selkeiden vaarojen määrittämisestä vastaavaa valiokuntaansa sekä jäsenvaltion vakavan ja jatkuvan jäsenvaltioiden yhteisten periaatteiden loukkaamisen määrittämisestä vastaavaa valiokuntaa seuraamaan Unkarin tilanteen kehittymistä; |
| --- | --- |

83.

kehottaa kansalaisten oikeuksien, ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien suojelusta unionin alueella ja yhteisten periaatteiden vakavaa rikkomusta jäsenvaltiossa koskevien selkeiden vaarojen määrittämisestä vastaavaa valiokuntaansa sekä jäsenvaltion vakavan ja jatkuvan jäsenvaltioiden yhteisten periaatteiden loukkaamisen määrittämisestä vastaavaa valiokuntaa seuraamaan Unkarin tilanteen kehittymistä;

| 84. | aikoo kutsua tästä asiasta ennen vuoden 2013 loppua koolle konferenssin, joka kokoaa yhteen jäsenvaltioiden, Euroopan unionin toimielinten, Euroopan neuvoston, kansallisten perustuslakituomioistuinten ja korkeimpien oikeuksien, Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen edustajia; |
| --- | --- |

84.

aikoo kutsua tästä asiasta ennen vuoden 2013 loppua koolle konferenssin, joka kokoaa yhteen jäsenvaltioiden, Euroopan unionin toimielinten, Euroopan neuvoston, kansallisten perustuslakituomioistuinten ja korkeimpien oikeuksien, Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen edustajia;

SEURANTA

| 85. | kehottaa Unkarin viranomaisia tiedottamaan parlamentille, komissiolle, neuvoston sekä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajille sekä Euroopan neuvostolle 72 kohdassa pyydettyjen toimien toteuttamisesta; |
| --- | --- |

85.

kehottaa Unkarin viranomaisia tiedottamaan parlamentille, komissiolle, neuvoston sekä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajille sekä Euroopan neuvostolle 72 kohdassa pyydettyjen toimien toteuttamisesta;

| 86. | kehottaa komissiota ja neuvostoa nimittämään edustajansa, jotka yhdessä parlamentin esittelijän ja varjoesittelijän kanssa (2 artiklaan liittyvä kolmikantaneuvottelu) tekevät arvioinnin Unkarin viranomaisten 72 kohdan sisältämien suositusten täytäntöönpanosta lähettämistä tiedoista sekä seuraavat mahdollisia tulevia muutoksia varmistaakseen SEU-sopimuksen 2 artiklan noudattamisen; |
| --- | --- |

86.

kehottaa komissiota ja neuvostoa nimittämään edustajansa, jotka yhdessä parlamentin esittelijän ja varjoesittelijän kanssa (2 artiklaan liittyvä kolmikantaneuvottelu) tekevät arvioinnin Unkarin viranomaisten 72 kohdan sisältämien suositusten täytäntöönpanosta lähettämistä tiedoista sekä seuraavat mahdollisia tulevia muutoksia varmistaakseen SEU-sopimuksen 2 artiklan noudattamisen;

| 87. | pyytää puheenjohtajakokousta arvioimaan, onko asianmukaista käyttää perussopimuksen mukaisia mekanismeja ja SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua mekanismia, mikäli Unkarin viranomaisten vastaukset eivät ole SEU-sopimuksen 2 artiklan vaatimusten mukaisia; |
| --- | --- |

87.

pyytää puheenjohtajakokousta arvioimaan, onko asianmukaista käyttää perussopimuksen mukaisia mekanismeja ja SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua mekanismia, mikäli Unkarin viranomaisten vastaukset eivät ole SEU-sopimuksen 2 artiklan vaatimusten mukaisia;

o

o o

| 88. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Unkarin parlamentille, presidentille ja hallitukselle, perustuslakituomioistuimen ja Kúrian puheenjohtajille, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, perusoikeusvirastolle, Euroopan neuvostolle, Etyjille ja Yhdysvaltain ulkoasiainministerille. |
| --- | --- |

88.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Unkarin parlamentille, presidentille ja hallitukselle, perustuslakituomioistuimen ja Kúrian puheenjohtajille, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, perusoikeusvirastolle, Euroopan neuvostolle, Etyjille ja Yhdysvaltain ulkoasiainministerille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0053.

(2)  EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 154.

(3)  EUVL C 33 E, 5.2.2013, s. 17.

(4)  EUVL C 169 E, 15.6.2012, s. 49.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0500.

(6)  Nämä lait sisältävät kaikki keskeisten lakien kahden kolmasosan enemmistön edellyttävät säännökset, keskeisten lakien erityissäännökset, jotka on hyväksyttävä yksinkertaisella enemmistöllä, ja lakien tietyt säännökset, jotka edellyttävät läsnä olevien parlamentin jäsenten kahden kolmasosan enemmistöä.

(7)  Unkarin hallitukselle 28. helmikuuta 2011 lähetetty Etyjin oikeudellinen analyysi http://www.osce.org/fom/75990. Katso myös syyskuussa 2010 tehty analyysi ja arviointi: http://www.osce.org/fom/71218.

(8)  Expertise by Council of Europe experts on Hungarian media legislation: ACT CIV of 2010 on the freedom of the press and the fundamental rules on media content and ACT CLXXXV of 2010 on media services and mass media, 11. toukokuuta 2012.

(9)  YK:n erityisedustajan raportti rasismin, rotuun perustuvan syrjinnän, ulkomaalaisvihan ja niihin liittyvän suvaitsemattomuuden nykyaikaisista muodoista (A/HRC/20/33/Add. 1).

(10)  Venetsian komission 19. maaliskuuta 2012 antama lausunto 664/2012 omantunnon- ja uskonnonvapaudesta ja Unkarin kirkkojen, uskontokuntien ja uskonnollisten yhteisöjen oikeudellisesta asemasta annetusta vuoden 2011 laista CCVI (CDL-AD(2012)004).

(11)  Päätöksen 80 kohta.

(12)  Katso työasiakirja nro 5.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/78 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/78

---

P7_TA(2013)0316

Viimeaikaiset tulvat Euroopassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 tulvista Euroopassa (2013/2683(RSP))

(2016/C 075/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklan ja 196 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklan ja 196 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EY) N:o 2012/2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston tulevaisuudesta annetun komission tiedonannon (COM(2011)0613) sekä 15. tammikuuta 2013 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta, sen täytäntöönpanosta ja soveltamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EY) N:o 2012/2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston tulevaisuudesta annetun komission tiedonannon (COM(2011)0613) sekä 15. tammikuuta 2013 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta, sen täytäntöönpanosta ja soveltamisesta (1),

| — | ottaa huomioon 5. syyskuuta 2002 antamansa päätöslauselman tulvista Euroopassa (2), 8. syyskuuta 2005 antamansa päätöslauselman luonnononnettomuuksista (tulipaloista ja tulvista) Euroopassa (3), 18. toukokuuta 2006 antamansa päätöslauselmat luonnonkatastrofeista (tulipalot, kuivuus ja tulvat) – maataloutta koskevat näkökohdat (4), aluekehitysnäkökulmat (5) ja ympäristönäkökulmat (6), 7. syyskuuta 2006 antamansa päätöslauselman metsäpaloista ja tulvista (7), 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman Keski-Euroopan maiden, erityisesti Puolan, Tšekin tasavallan, Slovakian, Unkarin ja Romanian sekä Ranskan tulvista (8) sekä 11. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Madeiran autonomisella alueella tapahtuneesta suuresta luonnonkatastrofista ja Xynthia-myrskyn vaikutuksista Euroopassa (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. syyskuuta 2002 antamansa päätöslauselman tulvista Euroopassa (2), 8. syyskuuta 2005 antamansa päätöslauselman luonnononnettomuuksista (tulipaloista ja tulvista) Euroopassa (3), 18. toukokuuta 2006 antamansa päätöslauselmat luonnonkatastrofeista (tulipalot, kuivuus ja tulvat) – maataloutta koskevat näkökohdat (4), aluekehitysnäkökulmat (5) ja ympäristönäkökulmat (6), 7. syyskuuta 2006 antamansa päätöslauselman metsäpaloista ja tulvista (7), 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman Keski-Euroopan maiden, erityisesti Puolan, Tšekin tasavallan, Slovakian, Unkarin ja Romanian sekä Ranskan tulvista (8) sekä 11. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Madeiran autonomisella alueella tapahtuneesta suuresta luonnonkatastrofista ja Xynthia-myrskyn vaikutuksista Euroopassa (9),

| — | ottaa huomioon komission valkoisen kirjan ”Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: Kohti eurooppalaista toimintakehystä” (COM(2009)0147), komission tiedonannon luonnonkatastrofien ja ihmisen aiheuttamien katastrofien ehkäisyyn sovellettavasta yhteisön lähestymistavasta (COM(2009)0082) ja komission tiedonannon ”Kohti parempaa Euroopan katastrofiapua: pelastuspalvelun ja humanitaarisen avun rooli” (COM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission valkoisen kirjan ”Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: Kohti eurooppalaista toimintakehystä” (COM(2009)0147), komission tiedonannon luonnonkatastrofien ja ihmisen aiheuttamien katastrofien ehkäisyyn sovellettavasta yhteisön lähestymistavasta (COM(2009)0082) ja komission tiedonannon ”Kohti parempaa Euroopan katastrofiapua: pelastuspalvelun ja humanitaarisen avun rooli” (COM(2010)0600),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin alueiden tulevien haasteiden arviota koskevan komission valmisteluasiakirjan ”Regions 2020 – an assessment of Future Challenges for EU Regions” (SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin alueiden tulevien haasteiden arviota koskevan komission valmisteluasiakirjan ”Regions 2020 – an assessment of Future Challenges for EU Regions” (SEC(2008)2868),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että useissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa, kuten esimerkiksi Itävallassa, Tšekin tasavallassa, Saksassa, Unkarissa, Puolassa, Slovakiassa, Ranskassa ja Espanjassa, on tapahtunut äskettäin suuri tulvakatastrofi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että useissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa, kuten esimerkiksi Itävallassa, Tšekin tasavallassa, Saksassa, Unkarissa, Puolassa, Slovakiassa, Ranskassa ja Espanjassa, on tapahtunut äskettäin suuri tulvakatastrofi;

| B. | ottaa huomioon, että luonnollisten ja ihmisen aiheuttamien katastrofien esiintymistiheys, vakavuus ja niistä aiheutuvat vaikeudet sekä niiden vaikutukset ovat lisääntyneet viime vuosina nopeasti koko Euroopassa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että luonnollisten ja ihmisen aiheuttamien katastrofien esiintymistiheys, vakavuus ja niistä aiheutuvat vaikeudet sekä niiden vaikutukset ovat lisääntyneet viime vuosina nopeasti koko Euroopassa;

| C. | ottaa huomioon, että tulvat ovat aiheuttaneet suuria vahinkoja kaupungeille ja kunnille, infrastruktuurille, yrityksille, maataloudelle ja maaseutualueille ja että ne ovat tuhonneet luonnon- ja kulttuuriperintöä sekä aiheuttaneet kuolemia ja loukkaantumisia ja pakottaneet tuhannet ihmiset jättämään kotinsa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tulvat ovat aiheuttaneet suuria vahinkoja kaupungeille ja kunnille, infrastruktuurille, yrityksille, maataloudelle ja maaseutualueille ja että ne ovat tuhonneet luonnon- ja kulttuuriperintöä sekä aiheuttaneet kuolemia ja loukkaantumisia ja pakottaneet tuhannet ihmiset jättämään kotinsa;

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) perustettiin, jotta sen avulla voitaisiin vastata suuriin kansallisiin katastrofeihin ja tarjota taloudellista apua katastrofeista kärsineille valtioille; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) perustettiin, jotta sen avulla voitaisiin vastata suuriin kansallisiin katastrofeihin ja tarjota taloudellista apua katastrofeista kärsineille valtioille;

| E. | ottaa huomioon, että katastrofien tuhoamia tai vahingoittamia alueita on ryhdyttävä jälleenrakentamaan kestävästi, jotta taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät menetykset voidaan korvata; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että katastrofien tuhoamia tai vahingoittamia alueita on ryhdyttävä jälleenrakentamaan kestävästi, jotta taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät menetykset voidaan korvata;

| F. | toteaa, että Euroopan unionin valmiutta torjua kaikentyyppisiä luonnonkatastrofeja on lisättävä ja että unionin eri välineiden toimivuutta ja niiden yhteensovittamista on parannettava, jotta voidaan luoda kestävä valmius ehkäistä tuhoja; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Euroopan unionin valmiutta torjua kaikentyyppisiä luonnonkatastrofeja on lisättävä ja että unionin eri välineiden toimivuutta ja niiden yhteensovittamista on parannettava, jotta voidaan luoda kestävä valmius ehkäistä tuhoja;

| G. | ottaa huomioon, että jotkin vuoristoalueet ja jokien varrella ja laaksoissa sijaitsevat alueet ovat menettäneet osan imeyttämiskapasiteetistaan kestämättömän metsäkadon, tehomaatalouden, näillä alueilla toteutettujen laajamittaisten infrastruktuurirakennusprojektien, kaupungistamisen ja maaperän sulkemisen seurauksena; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että jotkin vuoristoalueet ja jokien varrella ja laaksoissa sijaitsevat alueet ovat menettäneet osan imeyttämiskapasiteetistaan kestämättömän metsäkadon, tehomaatalouden, näillä alueilla toteutettujen laajamittaisten infrastruktuurirakennusprojektien, kaupungistamisen ja maaperän sulkemisen seurauksena;

| 1. | ilmaisee myötätuntonsa ja solidaarisuutensa jäsenvaltioiden asukkaille ja katastrofin koettelemille alueille ja kunnille; ottaa huomioon tulvien vakavat taloudelliset vaikutukset ja ilmaisee kunnioituksensa ja osanottonsa uhrien perheille; |
| --- | --- |

1.

ilmaisee myötätuntonsa ja solidaarisuutensa jäsenvaltioiden asukkaille ja katastrofin koettelemille alueille ja kunnille; ottaa huomioon tulvien vakavat taloudelliset vaikutukset ja ilmaisee kunnioituksensa ja osanottonsa uhrien perheille;

| 2. | antaa tunnustusta turvallisuus- ja väestönsuojeluyksikköjen sekä pelastusjoukkojen ja vapaaehtoisten väsymättömille ponnisteluille ihmishenkien pelastamiseksi ja vahinkojen vähentämiseksi katastrofien koettelemilla alueilla; |
| --- | --- |

2.

antaa tunnustusta turvallisuus- ja väestönsuojeluyksikköjen sekä pelastusjoukkojen ja vapaaehtoisten väsymättömille ponnisteluille ihmishenkien pelastamiseksi ja vahinkojen vähentämiseksi katastrofien koettelemilla alueilla;

| 3. | arvostaa kyseisille alueille apua antaneiden jäsenvaltioiden toimia ja toteaa, että Euroopan solidaarisuus ilmenee keskinäisenä avunantona vaikeissa tilanteissa; |
| --- | --- |

3.

arvostaa kyseisille alueille apua antaneiden jäsenvaltioiden toimia ja toteaa, että Euroopan solidaarisuus ilmenee keskinäisenä avunantona vaikeissa tilanteissa;

| 4. | painottaa, että maaperän huonontuminen, joka johtuu ihmisten toiminnasta, kuten epätarkoituksenmukaisista maa- ja metsätalouden käytännöistä, tai jota ihmisten toiminta pahentaa, vahingoittaa maaperän kykyä hoitaa jatkossakin erittäin tärkeää tehtäväänsä luonnonkatastrofien estämisessä; |
| --- | --- |

4.

painottaa, että maaperän huonontuminen, joka johtuu ihmisten toiminnasta, kuten epätarkoituksenmukaisista maa- ja metsätalouden käytännöistä, tai jota ihmisten toiminta pahentaa, vahingoittaa maaperän kykyä hoitaa jatkossakin erittäin tärkeää tehtäväänsä luonnonkatastrofien estämisessä;

| 5. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että suunnitellaan ja tarkistetaan kestävää maankäyttöpolitiikkaa, ekosysteemien vastaanottokykyä ja parhaita käytäntöjä ja lisätään tulvanhallinta- ja kuivatusjärjestelmien kapasiteettia; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että suunnitellaan ja tarkistetaan kestävää maankäyttöpolitiikkaa, ekosysteemien vastaanottokykyä ja parhaita käytäntöjä ja lisätään tulvanhallinta- ja kuivatusjärjestelmien kapasiteettia;

| 6. | painottaa, että tehokkaan tulvien torjunnan on kohdistuttava alueiden välisiin ja rajat ylittäviin riskinhallintastrategioihin, joihin sisältyy paljon koordinointipotentiaalia ja mahdollisuuksia luoda tehostettuja yhteisiä katastrofivalmiuksia; |
| --- | --- |

6.

painottaa, että tehokkaan tulvien torjunnan on kohdistuttava alueiden välisiin ja rajat ylittäviin riskinhallintastrategioihin, joihin sisältyy paljon koordinointipotentiaalia ja mahdollisuuksia luoda tehostettuja yhteisiä katastrofivalmiuksia;

| 7. | toteaa, että Euroopan unionin pelastuspalvelumekanismi auttoi jäsenvaltioita toimimaan yhteistyössä ja vähentämään hätätilanteen vaikutukset minimiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yksinkertaistamaan mekanismin aktivointia koskevat säännöt ja menettelyt; |
| --- | --- |

7.

toteaa, että Euroopan unionin pelastuspalvelumekanismi auttoi jäsenvaltioita toimimaan yhteistyössä ja vähentämään hätätilanteen vaikutukset minimiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yksinkertaistamaan mekanismin aktivointia koskevat säännöt ja menettelyt;

| 8. | painottaa, että kyseisillä jäsenvaltioilla ja alueilla on alueellista yhteistyötä Euroopassa koskevan tavoitteen puitteissa tilaisuus nostaa riskinhallinta ensisijaiseksi investointikohteeksi seuraavalla ohjelmakaudella, josta neuvotellaan parhaillaan, ja kehottaa niitä tekemään niin; |
| --- | --- |

8.

painottaa, että kyseisillä jäsenvaltioilla ja alueilla on alueellista yhteistyötä Euroopassa koskevan tavoitteen puitteissa tilaisuus nostaa riskinhallinta ensisijaiseksi investointikohteeksi seuraavalla ohjelmakaudella, josta neuvotellaan parhaillaan, ja kehottaa niitä tekemään niin;

| 9. | korostaa, että jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön tulvantorjuntaohjelmat kokonaisvaltaisten ja ehkäisevien strategioiden avulla; korostaa, että hätätoimet, mukaan lukien hätätilanteiden ennaltaehkäisy ja hätätilanteisiin varautuminen, edellyttävät läheisempää alueiden, kaupunkien ja paikallisyhteisöjen osallistumista ja että edellä mainittuja olisi kannustettava sisällyttämään hätätoimet strategioihinsa; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön tulvantorjuntaohjelmat kokonaisvaltaisten ja ehkäisevien strategioiden avulla; korostaa, että hätätoimet, mukaan lukien hätätilanteiden ennaltaehkäisy ja hätätilanteisiin varautuminen, edellyttävät läheisempää alueiden, kaupunkien ja paikallisyhteisöjen osallistumista ja että edellä mainittuja olisi kannustettava sisällyttämään hätätoimet strategioihinsa;

| 10. | kehottaa neuvostoa ja komissiota – heti kun ne ovat vastaanottaneet kaikki tarvittavat hakemukset jäsenvaltioilta – ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin, jotta EU:n solidaarisuusrahasto antaa nopeasti riittävää rahoitusta; korostaa, että tulvakatastrofista kärsineille maille on myönnettävä kiireellisesti taloudellista apua EU:n solidaarisuusrahastosta; |
| --- | --- |

10.

kehottaa neuvostoa ja komissiota – heti kun ne ovat vastaanottaneet kaikki tarvittavat hakemukset jäsenvaltioilta – ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin, jotta EU:n solidaarisuusrahasto antaa nopeasti riittävää rahoitusta; korostaa, että tulvakatastrofista kärsineille maille on myönnettävä kiireellisesti taloudellista apua EU:n solidaarisuusrahastosta;

| 11. | kehottaa komissiota laatimaan uuden ja yksinkertaistetun EU:n solidaarisuusrahastoa koskevan asetuksen, jonka ansiosta komissio voisi maksaa ennakkotukea heti, kun vahinkoa kärsinyt jäsenvaltio on hakenut avustusta; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota laatimaan uuden ja yksinkertaistetun EU:n solidaarisuusrahastoa koskevan asetuksen, jonka ansiosta komissio voisi maksaa ennakkotukea heti, kun vahinkoa kärsinyt jäsenvaltio on hakenut avustusta;

| 12. | korostaa, että asiaa koskevien ohjelmien mukaiset investoinnit tulvantorjuntaan edellyttävät riittäviä taloudellisia resursseja, koska ne ovat tärkeä väline, jonka avulla jäsenvaltioiden hallitukset voivat kehittää ja panna täytäntöön tulvantorjuntapolitiikkaa; korostaa, että katastrofien ehkäisemistä tukevissa investoinneissa olisi noudatettava ekosysteemiin perustuvaa linjausta; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että asiaa koskevien ohjelmien mukaiset investoinnit tulvantorjuntaan edellyttävät riittäviä taloudellisia resursseja, koska ne ovat tärkeä väline, jonka avulla jäsenvaltioiden hallitukset voivat kehittää ja panna täytäntöön tulvantorjuntapolitiikkaa; korostaa, että katastrofien ehkäisemistä tukevissa investoinneissa olisi noudatettava ekosysteemiin perustuvaa linjausta;

| 13. | katsoo, että tulvakatastrofien seuraukset vaikuttavat kielteisesti EU:n varojen hyödyntämiseen; kehottaa soveltamaan tarvittavaa joustavuutta uudelleenohjelmoinnissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan tukea vahinkoa kärsineiden alueiden jälleenrakennusta ja sopivimpien hankkeiden valintaa; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että tulvakatastrofien seuraukset vaikuttavat kielteisesti EU:n varojen hyödyntämiseen; kehottaa soveltamaan tarvittavaa joustavuutta uudelleenohjelmoinnissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan tukea vahinkoa kärsineiden alueiden jälleenrakennusta ja sopivimpien hankkeiden valintaa;

| 14. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja katastrofin koettelemien alueiden alueellisille ja paikallisille viranomaisille. |
| --- | --- |

14.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja katastrofin koettelemien alueiden alueellisille ja paikallisille viranomaisille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0003.

(2)  EUVL C 272 E, 13.11.2003, s. 471.

(3)  EUVL C 193 E, 17.8.2006, s. 322.

(4)  EUVL C 297 E, 7.12.2006, s. 363.

(5)  EUVL C 297 E, 7.12.2006, s. 369.

(6)  EUVL C 297 E, 7.12.2006, s. 375.

(7)  EUVL C 305 E, 14.12.2006, s. 240.

(8)  EUVL C 236 E, 12.8.2011, s. 128.

(9)  EUVL C 349 E, 22.12.2010, s. 88.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/80 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/80

---

P7_TA(2013)0317

EU:n pankkialan rakenteiden uudistaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 EU:n pankkialan rakenteiden uudistamisesta (2013/2021(INI))

(2016/C 075/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 120 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 120 artiklan,

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/76/EU direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY muuttamisesta kaupankäyntivarastoa ja uudelleenarvopaperistamista koskevien pääomavaatimusten sekä palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevan valvojan arvion osalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/76/EU direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY muuttamisesta kaupankäyntivarastoa ja uudelleenarvopaperistamista koskevien pääomavaatimusten sekä palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevan valvojan arvion osalta,

| — | ottaa huomioon 2. lokakuuta 2012 annetun EU:n pankkialan rakenteiden uudistamista käsitelleen korkean tason asiantuntijaryhmän raportin (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. lokakuuta 2012 annetun EU:n pankkialan rakenteiden uudistamista käsitelleen korkean tason asiantuntijaryhmän raportin (1),

| — | ottaa huomioon G20-maiden Lontoossa vuonna 2009, Cannesissa vuonna 2011 ja Moskovassa vuonna 2013 pidettyjen kokousten päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G20-maiden Lontoossa vuonna 2009, Cannesissa vuonna 2011 ja Moskovassa vuonna 2013 pidettyjen kokousten päätelmät,

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/111/EY direktiivien 2006/48/EY, 2006/49/EY ja 2007/64/EY muuttamisesta keskuslaitoksiin kuuluvien pankkien, tiettyjen omien varojen erien, suurten riskikeskittymien, valvontajärjestelyjen ja kriisinhallinnan osalta sekä 20. heinäkuuta 2011 annetut ehdotukset Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa sekä luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta (COM(2011)0453) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista (COM(2011)0452), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/111/EY direktiivien 2006/48/EY, 2006/49/EY ja 2007/64/EY muuttamisesta keskuslaitoksiin kuuluvien pankkien, tiettyjen omien varojen erien, suurten riskikeskittymien, valvontajärjestelyjen ja kriisinhallinnan osalta sekä 20. heinäkuuta 2011 annetut ehdotukset Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa sekä luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta (COM(2011)0453) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista (COM(2011)0452),

| — | ottaa huomioon 6. kesäkuuta 2012 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä neuvoston direktiivien 77/91/ETY ja 82/891/ETY, direktiivien 2001/24/EY, 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2005/56/EY, 2007/36/EY ja 2011/35/EU ja asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta (COM(2012)0280), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. kesäkuuta 2012 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä neuvoston direktiivien 77/91/ETY ja 82/891/ETY, direktiivien 2001/24/EY, 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2005/56/EY, 2007/36/EY ja 2011/35/EU ja asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta (COM(2012)0280),

| — | ottaa huomioon 13. ja 14. joulukuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. ja 14. joulukuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2011 annetut finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän suositukset finanssilaitosten kriisinratkaisujärjestelmien avaintekijöistä ja marraskuussa 2010 annetut suositukset systeemisesti merkittävien rahoituslaitosten valvonnan asteesta ja tehokkuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2011 annetut finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän suositukset finanssilaitosten kriisinratkaisujärjestelmien avaintekijöistä ja marraskuussa 2010 annetut suositukset systeemisesti merkittävien rahoituslaitosten valvonnan asteesta ja tehokkuudesta,

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2011 julkaistun Baselin pankkivalvontakomitean kuulemisasiakirjan ”Global systemically important Banks: assessment methodology and the additional loss absorbency requirement”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2011 julkaistun Baselin pankkivalvontakomitean kuulemisasiakirjan ”Global systemically important Banks: assessment methodology and the additional loss absorbency requirement”,

| — | ottaa huomioon jäsenvaltioiden tekemät ja kansainväliset aloitteet pankkialan rakenteiden uudistamisesta, esimerkiksi Ranskan Loi de séparation et de régulation des activités bancaires, Saksan Trennbankengesetz, Yhdistyneen kuningaskunnan Independent Commission on Banking ja Vickers reforms sekä Yhdysvaltojen Volcker rules, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jäsenvaltioiden tekemät ja kansainväliset aloitteet pankkialan rakenteiden uudistamisesta, esimerkiksi Ranskan Loi de séparation et de régulation des activités bancaires, Saksan Trennbankengesetz, Yhdistyneen kuningaskunnan Independent Commission on Banking ja Vickers reforms sekä Yhdysvaltojen Volcker rules,

| — | ottaa huomioon vuonna 2012 julkaistun OECD:n raportin ”Implicit Guarantees for Bank Debt: Where Do We Stand?” (2) ja vuonna 2009 julkaistun OECD:n raportin ”The Elephant in the Room: The Need to Deal with What Banks Do” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2012 julkaistun OECD:n raportin ”Implicit Guarantees for Bank Debt: Where Do We Stand?” (2) ja vuonna 2009 julkaistun OECD:n raportin ”The Elephant in the Room: The Need to Deal with What Banks Do” (3),

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman varjopankkitoiminnasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman varjopankkitoiminnasta (4),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2013 annetun euroryhmän lausunnon Kyproksen kriisistä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2013 annetun euroryhmän lausunnon Kyproksen kriisistä (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0231/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0231/2013),

| A. | ottaa huomioon, että kriisin puhjettua rahoitusalan valtiontukeen käytettiin yli 1600 miljardia euroa (12,8 prosenttia EU:n BKT:stä) vuosien 2008 ja 2011 välisenä aikana (vuonna 2007 Northern Rock -pankille myönnetty pääomanvahvistamistuki mukaan luettuna), ja tuesta myönnettiin takauksina noin 1080 miljardia euroa, pääomapohjan vahvistamistukena 320 miljardia euroa, arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevina toimenpiteinä 120 miljardia euroa ja likviditeettitoimenpiteinä 90 miljardia euroa (6); ottaa huomioon, että komissio edellytti tukea saavilta pankeilta merkittäviä rakenteellisia uudistuksia, myös tiettyjen toimintojen lakkauttamista, niiden tulevan elinkelpoisuuden varmistamiseksi ilman uutta julkista tukea sekä saaduista tuista johtuvien kilpailun vääristymien korjaamiseksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kriisin puhjettua rahoitusalan valtiontukeen käytettiin yli 1600 miljardia euroa (12,8 prosenttia EU:n BKT:stä) vuosien 2008 ja 2011 välisenä aikana (vuonna 2007 Northern Rock -pankille myönnetty pääomanvahvistamistuki mukaan luettuna), ja tuesta myönnettiin takauksina noin 1080 miljardia euroa, pääomapohjan vahvistamistukena 320 miljardia euroa, arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevina toimenpiteinä 120 miljardia euroa ja likviditeettitoimenpiteinä 90 miljardia euroa (6); ottaa huomioon, että komissio edellytti tukea saavilta pankeilta merkittäviä rakenteellisia uudistuksia, myös tiettyjen toimintojen lakkauttamista, niiden tulevan elinkelpoisuuden varmistamiseksi ilman uutta julkista tukea sekä saaduista tuista johtuvien kilpailun vääristymien korjaamiseksi;

| B. | ottaa huomioon, että nämä valtioiden rahoittamat pelastustoimet ovat lisänneet valtavasti jäsenvaltioiden julkista velkaa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että nämä valtioiden rahoittamat pelastustoimet ovat lisänneet valtavasti jäsenvaltioiden julkista velkaa;

| C. | ottaa huomioon, että viisi vuotta vuoden 2008 talous- ja finanssikriisin puhkeamisen jälkeen EU:n talous on pysynyt taantumassa, ja jäsenvaltiot tukevat pankkeja ja tarjoavat niille epäsuoria takauksia; katsoo, että taantuma johtuu osittain talous- ja finanssipoliittisen kehyksen puutteellisesta täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että viisi vuotta vuoden 2008 talous- ja finanssikriisin puhkeamisen jälkeen EU:n talous on pysynyt taantumassa, ja jäsenvaltiot tukevat pankkeja ja tarjoavat niille epäsuoria takauksia; katsoo, että taantuma johtuu osittain talous- ja finanssipoliittisen kehyksen puutteellisesta täytäntöönpanosta;

| D. | ottaa huomioon, että OECD arvioi vuoden 2012 raportissaan epäsuorien valtion takausten arvon noin 100 miljardiksi Yhdysvaltain dollariksi EU:n pankkien kustannussäästöinä vuonna 2012 ja totesi, että pankkien ja jäsenvaltioiden välillä on suurta vaihtelua ja että eniten hyötyvät suurimmat pankit, erityisesti jos ne katsotaan heikoiksi, sekä niihin jäsenvaltioihin sijoittautuneet pankit, joiden valtionvelan luokitus on korkein; ottaa huomioon, että raportissa katsotaan tällaisten takausten ulottuvan myös muihin kuin niihin pankkeihin, jotka finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän menetelmässä luokitellaan systeemisesti merkittäviksi rahoituslaitoksiksi; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että OECD arvioi vuoden 2012 raportissaan epäsuorien valtion takausten arvon noin 100 miljardiksi Yhdysvaltain dollariksi EU:n pankkien kustannussäästöinä vuonna 2012 ja totesi, että pankkien ja jäsenvaltioiden välillä on suurta vaihtelua ja että eniten hyötyvät suurimmat pankit, erityisesti jos ne katsotaan heikoiksi, sekä niihin jäsenvaltioihin sijoittautuneet pankit, joiden valtionvelan luokitus on korkein; ottaa huomioon, että raportissa katsotaan tällaisten takausten ulottuvan myös muihin kuin niihin pankkeihin, jotka finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän menetelmässä luokitellaan systeemisesti merkittäviksi rahoituslaitoksiksi;

| E. | katsoo, että heikko eurooppalainen sääntelykehys ja liiallinen riskinotto, liiallinen lainarahoitus, riittämättömät omaa pääomaa ja vakavaraisuutta koskevat vaatimukset, koko pankkijärjestelmän liiallinen monimutkaisuus, pienten kansantalouksien liian suuret pankkisektorit, tarkastusten ja valvonnan puute, johdannaiskaupankäynnin liiallinen kasvu, virheelliset luottoluokitukset, liian pitkälle menneet bonusjärjestelmät ja riittämätön riskinhallinta olivat finanssikriisin taustalla, ja että kriisiä edistivät suuresti pikemminkin liialliset kiinteistöihin liittyvät saamiset kuin toiminta pääomamarkkinoilla sekä riittämätön valvonta; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että heikko eurooppalainen sääntelykehys ja liiallinen riskinotto, liiallinen lainarahoitus, riittämättömät omaa pääomaa ja vakavaraisuutta koskevat vaatimukset, koko pankkijärjestelmän liiallinen monimutkaisuus, pienten kansantalouksien liian suuret pankkisektorit, tarkastusten ja valvonnan puute, johdannaiskaupankäynnin liiallinen kasvu, virheelliset luottoluokitukset, liian pitkälle menneet bonusjärjestelmät ja riittämätön riskinhallinta olivat finanssikriisin taustalla, ja että kriisiä edistivät suuresti pikemminkin liialliset kiinteistöihin liittyvät saamiset kuin toiminta pääomamarkkinoilla sekä riittämätön valvonta;

| F. | katsoo, että kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisen seurauksena tilinpäätösstandardeissa noudatettava huolellisuus väheni, ja tämän vuoksi pankeilla oli ja on edelleen mahdollisuus esittää kirjanpidostaan kuva, joka ei ollut eikä ole aina oikea ja riittävä erityisesti luottotappiovarauksia koskevan kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 39 osalta; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisen seurauksena tilinpäätösstandardeissa noudatettava huolellisuus väheni, ja tämän vuoksi pankeilla oli ja on edelleen mahdollisuus esittää kirjanpidostaan kuva, joka ei ollut eikä ole aina oikea ja riittävä erityisesti luottotappiovarauksia koskevan kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 39 osalta;

| G. | katsoo, että Euroopassa kasautuivat myös sellaisten liikepankkien riskit, jotka myönsivät kiinteistöalalle lainoja lyhytnäköisen ja virheellisen riskinhallinnan perusteella; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että Euroopassa kasautuivat myös sellaisten liikepankkien riskit, jotka myönsivät kiinteistöalalle lainoja lyhytnäköisen ja virheellisen riskinhallinnan perusteella;

| H. | katsoo, että yksikään liiketoimintamalli ei toiminut finanssikriisin aikana erityisen hyvin tai erityisen huonosti, kuten EU:n pankkialan rakenteiden uudistamista käsitelleen korkean tason asiantuntijaryhmän analyysissä korostetaan; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että yksikään liiketoimintamalli ei toiminut finanssikriisin aikana erityisen hyvin tai erityisen huonosti, kuten EU:n pankkialan rakenteiden uudistamista käsitelleen korkean tason asiantuntijaryhmän analyysissä korostetaan;

| I. | katsoo, että rahoitusalan voitot pysyivät usein yksityisinä, kun taas riskit ja tappiot sosialisoitiin; katsoo, että sosiaalisessa markkinataloudessa riskien ja vastuun olisi kuuluttava yhteen; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että rahoitusalan voitot pysyivät usein yksityisinä, kun taas riskit ja tappiot sosialisoitiin; katsoo, että sosiaalisessa markkinataloudessa riskien ja vastuun olisi kuuluttava yhteen;

| J. | katsoo, että Euroopan pankkijärjestelmän nykyinen kriisinjälkeinen heikkous osoittaa, että Euroopan rahoitusvalvonnan ja kriisinhallinnan arkkitehtuuria on vahvistettava, ja tähän on sisällyttävä tiettyjen pankkien rakenteellisia uudistuksia, jotta voidaan palvella talouden laajempia tarpeita; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että Euroopan pankkijärjestelmän nykyinen kriisinjälkeinen heikkous osoittaa, että Euroopan rahoitusvalvonnan ja kriisinhallinnan arkkitehtuuria on vahvistettava, ja tähän on sisällyttävä tiettyjen pankkien rakenteellisia uudistuksia, jotta voidaan palvella talouden laajempia tarpeita;

| K. | katsoo, että pankit eivät saisi mennä yleisen edun edelle; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että pankit eivät saisi mennä yleisen edun edelle;

| L. | ottaa huomioon, että nykyistä kriisiä edeltäneestä kaikkein pahimmasta maailmanlaajuisesta finanssikriisistä selviytyäkseen Yhdysvallat sääti vuonna 1933 pankkitoimintojen erottamista koskevan Glass-Steagall-lain, ja katsoo, että pankkien spekulatiiviset investoinnit ja finanssialan häiriöt ovat lisääntyneet huomattavasti sen jälkeen kun laki kumottiin vuonna 1999; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että nykyistä kriisiä edeltäneestä kaikkein pahimmasta maailmanlaajuisesta finanssikriisistä selviytyäkseen Yhdysvallat sääti vuonna 1933 pankkitoimintojen erottamista koskevan Glass-Steagall-lain, ja katsoo, että pankkien spekulatiiviset investoinnit ja finanssialan häiriöt ovat lisääntyneet huomattavasti sen jälkeen kun laki kumottiin vuonna 1999;

| M. | ottaa huomioon, että uuden pankkikriisin ehkäisemiseksi, veronmaksajien ja vähittäisasiakkaiden suojan tehostamiseksi sekä vankkojen ja kestävien maksujärjestelmien luomiseksi on tehty useita merkittäviä EU:n aloitteita; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että uuden pankkikriisin ehkäisemiseksi, veronmaksajien ja vähittäisasiakkaiden suojan tehostamiseksi sekä vankkojen ja kestävien maksujärjestelmien luomiseksi on tehty useita merkittäviä EU:n aloitteita;

| N. | ottaa huomioon, että komission kahdeksannessa kuluttajamarkkinoiden tulostaulussa (joulukuu 2012) ilmaistaan selkeästi, että kuluttajien luottamus EU:n pankkipalveluihin on kaikkien aikojen pohjalukemissa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että komission kahdeksannessa kuluttajamarkkinoiden tulostaulussa (joulukuu 2012) ilmaistaan selkeästi, että kuluttajien luottamus EU:n pankkipalveluihin on kaikkien aikojen pohjalukemissa;

| O. | toteaa, että Kyprokselle hiljattain myönnettyyn pelastuspakettiin sisältyi alun perin kaikkiin pankkitalletuksiin kohdistuva vero, mikä heikensi luottamusta Kyproksen talletusten vakuusjärjestelmää kohtaan; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että Kyprokselle hiljattain myönnettyyn pelastuspakettiin sisältyi alun perin kaikkiin pankkitalletuksiin kohdistuva vero, mikä heikensi luottamusta Kyproksen talletusten vakuusjärjestelmää kohtaan;

| P. | ottaa huomioon, että Kansainvälisen järjestelypankin (BIS) tutkimuksessa esitetään, että kun yksityisten luottojen määrä ylittää maan BKT:n määrän rahoitusalan koon mittana ja rahoitusalan suhteellinen työllisyys kasvaa nopeasti, liian suurella rahoitusalalla voi olla kielteinen vaikutus tuottavuuden kasvuun, koska inhimilliset ja taloudelliset resurssit näivettyvät muilla taloudellisen toiminnan aloilla (7); |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Kansainvälisen järjestelypankin (BIS) tutkimuksessa esitetään, että kun yksityisten luottojen määrä ylittää maan BKT:n määrän rahoitusalan koon mittana ja rahoitusalan suhteellinen työllisyys kasvaa nopeasti, liian suurella rahoitusalalla voi olla kielteinen vaikutus tuottavuuden kasvuun, koska inhimilliset ja taloudelliset resurssit näivettyvät muilla taloudellisen toiminnan aloilla (7);

| Q. | ottaa huomioon, että euroryhmä vahvisti Kyproksen kriisin yhteydessä periaatteen, jonka mukaan jäsenvaltion pankkialan kokoa suhteessa BKT:n määrään olisi rajattava pankkialan epätasapainotilojen korjaamiseksi ja rahoitusvakauden edistämiseksi, mistä seuraa, että kun ongelman ratkaisemiseen ei ole saatavilla merkittäviä varoja EU:n tasolla, pankkien koon, monimutkaisuuden ja keskinäisten kytkösten rajoittamisesta on etua järjestelmän vakaudelle; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että euroryhmä vahvisti Kyproksen kriisin yhteydessä periaatteen, jonka mukaan jäsenvaltion pankkialan kokoa suhteessa BKT:n määrään olisi rajattava pankkialan epätasapainotilojen korjaamiseksi ja rahoitusvakauden edistämiseksi, mistä seuraa, että kun ongelman ratkaisemiseen ei ole saatavilla merkittäviä varoja EU:n tasolla, pankkien koon, monimutkaisuuden ja keskinäisten kytkösten rajoittamisesta on etua järjestelmän vakaudelle;

| R. | toteaa, että rahoituslaitosten pelkkä erottelu sijoitus- ja vähittäispankkitoiminnan perusteella ei ratkaise ongelmaa, joka koskee systeemisesti merkittäviä rahoituslaitoksia sekä toisaalta elvytys- ja kriisinratkaisurahaston koon ja toisaalta luottojen, maksuliikenteen ja talletusten osalta systeemisesti merkittävien laitosten tasapainon välistä suhdetta; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että rahoituslaitosten pelkkä erottelu sijoitus- ja vähittäispankkitoiminnan perusteella ei ratkaise ongelmaa, joka koskee systeemisesti merkittäviä rahoituslaitoksia sekä toisaalta elvytys- ja kriisinratkaisurahaston koon ja toisaalta luottojen, maksuliikenteen ja talletusten osalta systeemisesti merkittävien laitosten tasapainon välistä suhdetta;

| S. | toteaa, että muutosprosessi kohti entistä kestävämpää, vähemmän järjestelmäriskialtista ja elinkelpoista pankkialaa vaikuttaa etenevän eri tavoin eri jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että muutosprosessi kohti entistä kestävämpää, vähemmän järjestelmäriskialtista ja elinkelpoista pankkialaa vaikuttaa etenevän eri tavoin eri jäsenvaltioissa;

| T. | ottaa huomioon, että korkean tason asiantuntijaryhmä katsoi finanssikriisin osoittaneen, että yksikään liiketoimintamalli ei toiminut Euroopan pankkialalla erityisen hyvin tai erityisen huonosti; ottaa huomioon, että korkean tason asiantuntijaryhmän analyysi paljasti liiallista riskinottoa usein hyvin monimutkaisia rahoitusvälineitä koskevassa kaupankäynnissä tai kiinteistölainoituksessa ilman riittävää pääomasuojaa, liiallista tukeutumista lyhytaikaiseen rahoitukseen ja vahvoja kytköksiä rahoituslaitosten välillä, jotka aiheuttivat korkean tason järjestelmäriskin finanssikriisiin ajauduttaessa; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että korkean tason asiantuntijaryhmä katsoi finanssikriisin osoittaneen, että yksikään liiketoimintamalli ei toiminut Euroopan pankkialalla erityisen hyvin tai erityisen huonosti; ottaa huomioon, että korkean tason asiantuntijaryhmän analyysi paljasti liiallista riskinottoa usein hyvin monimutkaisia rahoitusvälineitä koskevassa kaupankäynnissä tai kiinteistölainoituksessa ilman riittävää pääomasuojaa, liiallista tukeutumista lyhytaikaiseen rahoitukseen ja vahvoja kytköksiä rahoituslaitosten välillä, jotka aiheuttivat korkean tason järjestelmäriskin finanssikriisiin ajauduttaessa;

| U. | toteaa korkean tason asiantuntijaryhmän painottavan, että pelkät nimitykset, kuten vähittäispankki tai sijoituspankki, eivät kuvaa riittävän selvästi pankin liiketoimintamallia, sen kokonaissuoritusta ja sen alttiutta ottaa riskejä; toteaa, että liiketoimintamalleja on monenlaisia erilaisten keskeisten muuttujien, kuten koon, toimintojen, tulomallin, pääoman ja rahoitusrakenteen, omistuksen, yritysrakenteen ja maantieteellisen ulottuvuuden perusteella, ja ne ovat kehittyneet huomattavasti ajan myötä; |
| --- | --- |

U.

toteaa korkean tason asiantuntijaryhmän painottavan, että pelkät nimitykset, kuten vähittäispankki tai sijoituspankki, eivät kuvaa riittävän selvästi pankin liiketoimintamallia, sen kokonaissuoritusta ja sen alttiutta ottaa riskejä; toteaa, että liiketoimintamalleja on monenlaisia erilaisten keskeisten muuttujien, kuten koon, toimintojen, tulomallin, pääoman ja rahoitusrakenteen, omistuksen, yritysrakenteen ja maantieteellisen ulottuvuuden perusteella, ja ne ovat kehittyneet huomattavasti ajan myötä;

| V. | toteaa, että on käynyt selväksi, että riskejä voi liittyä sekä pankin vähittäispankkitoimintoihin että sijoitustoimintoihin; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että on käynyt selväksi, että riskejä voi liittyä sekä pankin vähittäispankkitoimintoihin että sijoitustoimintoihin;

| W. | katsoo, että komission ehdotuksessa olisi esitettävä Euroopan pankkialan rakenteiden uudistamiseen periaatteellinen lähestymistapa, joka on johdonmukainen olemassa olevan ja tulevan rahoituspalveluja koskevan unionin lainsäädännön kanssa ja täydentää sitä; katsoo, että Euroopan pankkiviranomaisella (EPV) olisi oltava keskeinen asema asianmukaisten teknisten standardien kehittämisessä sen varmistamiseksi, että toimivaltaiset viranomaiset, Euroopan keskuspankki (EKP) mukaan luettuna, soveltavat ja valvovat niitä johdonmukaisesti kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että komission ehdotuksessa olisi esitettävä Euroopan pankkialan rakenteiden uudistamiseen periaatteellinen lähestymistapa, joka on johdonmukainen olemassa olevan ja tulevan rahoituspalveluja koskevan unionin lainsäädännön kanssa ja täydentää sitä; katsoo, että Euroopan pankkiviranomaisella (EPV) olisi oltava keskeinen asema asianmukaisten teknisten standardien kehittämisessä sen varmistamiseksi, että toimivaltaiset viranomaiset, Euroopan keskuspankki (EKP) mukaan luettuna, soveltavat ja valvovat niitä johdonmukaisesti kaikkialla unionissa;

| X. | katsoo, että jäsenvaltioiden pankkialalla paikalliset ja alueelliset hajautetut laitokset ovat osoittautuneet vakaiksi ja hyödyllisiksi reaalitalouden rahoituksen kannalta; |
| --- | --- |

X.

katsoo, että jäsenvaltioiden pankkialalla paikalliset ja alueelliset hajautetut laitokset ovat osoittautuneet vakaiksi ja hyödyllisiksi reaalitalouden rahoituksen kannalta;

| Y. | katsoo, että pankeilla on oltava enemmän ja paremman laatuista pääomaa, paremmat vakavaraisuuspuskurit ja pidempiaikaista rahoitusta; |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että pankeilla on oltava enemmän ja paremman laatuista pääomaa, paremmat vakavaraisuuspuskurit ja pidempiaikaista rahoitusta;

| Z. | katsoo, että koska pankkitoimintojen erottaminen kaatumisen jälkeen ei ole mahdollista eikä toivottavaa, tarvitaan tehokasta elvytys- ja kriisinratkaisujärjestelyä antamaan viranomaisille omaisuudenhoitoyhtiön kaltaisia uskottavia työvälineitä, joilla ne voivat puuttua riittävän ajoissa ja nopeasti epävakaan tai kaatuvan pankin tilanteeseen ja mahdollistaa sen rahoitukseen ja talouteen liittyvien olennaisen tärkeiden toimintojen jatkumisen samalla kun minimoidaan vaikutukset rahoitusvakauteen ja varmistetaan, että asianmukaiset tappiot siirretään niiden osakkeenomistajien ja luotonantajien vastattaviksi, jotka kantoivat riskin kyseiseen laitokseen investoimisesta, eikä veronmaksajien tai tallettajien vastattaviksi; katsoo, että tällaiset elvytys- ja kriisinratkaisusuunnitelmat eivät ole tarpeen muunlaisia yksityisiä yrityksiä varten, mikä tarkoittaa, että rahoituspalvelumarkkinoilla on erityinen ongelma; katsoo, että jos markkinat toimisivat asianmukaisesti, rahoituslaitokset voisivat kaatua ilman että tarvittaisiin elvytys- ja kriisinratkaisusuunnitelmia; toteaa tämän vuoksi, että ongelma liittyy rahoituslaitosten rakenteisiin ja keskinäisiin kytköksiin; |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että koska pankkitoimintojen erottaminen kaatumisen jälkeen ei ole mahdollista eikä toivottavaa, tarvitaan tehokasta elvytys- ja kriisinratkaisujärjestelyä antamaan viranomaisille omaisuudenhoitoyhtiön kaltaisia uskottavia työvälineitä, joilla ne voivat puuttua riittävän ajoissa ja nopeasti epävakaan tai kaatuvan pankin tilanteeseen ja mahdollistaa sen rahoitukseen ja talouteen liittyvien olennaisen tärkeiden toimintojen jatkumisen samalla kun minimoidaan vaikutukset rahoitusvakauteen ja varmistetaan, että asianmukaiset tappiot siirretään niiden osakkeenomistajien ja luotonantajien vastattaviksi, jotka kantoivat riskin kyseiseen laitokseen investoimisesta, eikä veronmaksajien tai tallettajien vastattaviksi; katsoo, että tällaiset elvytys- ja kriisinratkaisusuunnitelmat eivät ole tarpeen muunlaisia yksityisiä yrityksiä varten, mikä tarkoittaa, että rahoituspalvelumarkkinoilla on erityinen ongelma; katsoo, että jos markkinat toimisivat asianmukaisesti, rahoituslaitokset voisivat kaatua ilman että tarvittaisiin elvytys- ja kriisinratkaisusuunnitelmia; toteaa tämän vuoksi, että ongelma liittyy rahoituslaitosten rakenteisiin ja keskinäisiin kytköksiin;

| AA. | katsoo, että valvonta- ja kriisinratkaisuviranomaisille on annettava tarpeelliset valtuudet, jotta ne voivat tehokkaasti poistaa luottolaitosten selvityskelpoisuuden esteet, ja katsoo, että pankit on velvoitettava osoittamaan itse selvityskelpoisuutensa; katsoo, että pakollisten elvytys- ja kriisinratkaisujärjestelyjen käyttöönotto tarjoaa mahdollisuuden vaikuttaa pankkialan rakenteeseen, vähentää laitosten monimutkaisuutta ja rajoittaa tai lopettaa liiketoiminta-aloja ja tuotteita; |
| --- | --- |

AA.

katsoo, että valvonta- ja kriisinratkaisuviranomaisille on annettava tarpeelliset valtuudet, jotta ne voivat tehokkaasti poistaa luottolaitosten selvityskelpoisuuden esteet, ja katsoo, että pankit on velvoitettava osoittamaan itse selvityskelpoisuutensa; katsoo, että pakollisten elvytys- ja kriisinratkaisujärjestelyjen käyttöönotto tarjoaa mahdollisuuden vaikuttaa pankkialan rakenteeseen, vähentää laitosten monimutkaisuutta ja rajoittaa tai lopettaa liiketoiminta-aloja ja tuotteita;

| AB. | katsoo, että lopetettaessa epäsuoria takauksia, joista monet pankit nauttivat, yksi komission ehdottaman tehokkaan elvytys- ja kriisinratkaisujärjestelyn tärkeimmistä välineistä on viranomaisten mahdollisuus puuttua tilanteeseen varhain, jo hyvissä ajoin ennen kuin pankeista tulee kannattamattomia, ja vaatia pankkeja muuttamaan liiketoimintastrategiaansa, kokoaan tai riskiprofiiliaan, jotta niiden elvytys on mahdollista turvautumatta ylimääräiseen julkiseen rahoitustukeen; |
| --- | --- |

AB.

katsoo, että lopetettaessa epäsuoria takauksia, joista monet pankit nauttivat, yksi komission ehdottaman tehokkaan elvytys- ja kriisinratkaisujärjestelyn tärkeimmistä välineistä on viranomaisten mahdollisuus puuttua tilanteeseen varhain, jo hyvissä ajoin ennen kuin pankeista tulee kannattamattomia, ja vaatia pankkeja muuttamaan liiketoimintastrategiaansa, kokoaan tai riskiprofiiliaan, jotta niiden elvytys on mahdollista turvautumatta ylimääräiseen julkiseen rahoitustukeen;

| AC. | katsoo, että pankit eivät saisi enää koskaan tulla niin suuriksi, että niiden kaatuminen aiheuttaa järjestelmäriskejä koko taloudelle ja pakottaa valtion ja veronmaksajat pelastamaan niitä; katsoo, että tämän vuoksi olisi päästävä eroon ongelmasta, joka aiheutuu siitä, että pankit ovat liian suuria kaatuakseen; |
| --- | --- |

AC.

katsoo, että pankit eivät saisi enää koskaan tulla niin suuriksi, että niiden kaatuminen aiheuttaa järjestelmäriskejä koko taloudelle ja pakottaa valtion ja veronmaksajat pelastamaan niitä; katsoo, että tämän vuoksi olisi päästävä eroon ongelmasta, joka aiheutuu siitä, että pankit ovat liian suuria kaatuakseen;

| AD. | katsoo, että pankit eivät saa enää olla yhdessäkään jäsenvaltiossa niin suuria, että ne muodostavat järjestelmäriskin kansallisvaltiossa ja että veronmaksajien on vastattava tappioista aiheutuvista kustannuksista; |
| --- | --- |

AD.

katsoo, että pankit eivät saa enää olla yhdessäkään jäsenvaltiossa niin suuria, että ne muodostavat järjestelmäriskin kansallisvaltiossa ja että veronmaksajien on vastattava tappioista aiheutuvista kustannuksista;

| AE. | ottaa huomioon, että EU:n pankkiala on edelleen erittäin keskittynyt: eurooppalaisista pankkiryhmistä 14 on systeemisesti merkittäviä rahoituslaitoksia ja 15 eurooppalaista pankkia omistaa 43 prosenttia markkinoista (omaisuuserän koolla mitattuna) ja edustaa 150:tä prosenttia EU:n 27 jäsenvaltion BKT:stä, ja yksittäisissä jäsenvaltioissa suhde on vieläkin suurempi; ottaa huomioon, että pankkien koon suhde BKT:hen on kolminkertaistunut vuoden 2000 jälkeen; ottaa huomioon, että pankkien koon suhde BKT:hen on nelinkertaistunut Luxemburgissa, Irlannissa, Kyproksella, Maltalla ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa; ottaa huomioon, että Euroopan pankkialalla on valtavia eroavuuksia sekä pankkien koossa että liiketoimintamalleissa; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että EU:n pankkiala on edelleen erittäin keskittynyt: eurooppalaisista pankkiryhmistä 14 on systeemisesti merkittäviä rahoituslaitoksia ja 15 eurooppalaista pankkia omistaa 43 prosenttia markkinoista (omaisuuserän koolla mitattuna) ja edustaa 150:tä prosenttia EU:n 27 jäsenvaltion BKT:stä, ja yksittäisissä jäsenvaltioissa suhde on vieläkin suurempi; ottaa huomioon, että pankkien koon suhde BKT:hen on kolminkertaistunut vuoden 2000 jälkeen; ottaa huomioon, että pankkien koon suhde BKT:hen on nelinkertaistunut Luxemburgissa, Irlannissa, Kyproksella, Maltalla ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa; ottaa huomioon, että Euroopan pankkialalla on valtavia eroavuuksia sekä pankkien koossa että liiketoimintamalleissa;

| AF. | toteaa, ettei menneisyydestä ole saatavilla näyttöä siitä, että erottamismallilla voitaisiin vaikuttaa myönteisesti tulevien finanssikriisien välttämiseen tai niihin liittyvien riskien pienentämiseen; |
| --- | --- |

AF.

toteaa, ettei menneisyydestä ole saatavilla näyttöä siitä, että erottamismallilla voitaisiin vaikuttaa myönteisesti tulevien finanssikriisien välttämiseen tai niihin liittyvien riskien pienentämiseen;

| AG. | toteaa, että tällä hetkellä valtiot takaavat ja tukevat epäsuorasti koko rahoitusjärjestelmää maksuvalmiustuen, talletusten vakuusjärjestelmien ja kansallistamisohjelmien kautta; katsoo, että valtion on asianmukaista taata vain olennaisen tärkeät palvelut, joilla turvataan reaalitalouden sujuva toiminta, kuten maksujärjestelmät ja tilinylitysoikeudet; katsoo, että rakenteiden uudistamisessa on kyse yksinkertaisesti sen varmistamisesta, että valtio takaa ainoastaan olennaisen tärkeät palvelut ja että markkinat hinnoittelevat muut kuin olennaisen tärkeät palvelut; |
| --- | --- |

AG.

toteaa, että tällä hetkellä valtiot takaavat ja tukevat epäsuorasti koko rahoitusjärjestelmää maksuvalmiustuen, talletusten vakuusjärjestelmien ja kansallistamisohjelmien kautta; katsoo, että valtion on asianmukaista taata vain olennaisen tärkeät palvelut, joilla turvataan reaalitalouden sujuva toiminta, kuten maksujärjestelmät ja tilinylitysoikeudet; katsoo, että rakenteiden uudistamisessa on kyse yksinkertaisesti sen varmistamisesta, että valtio takaa ainoastaan olennaisen tärkeät palvelut ja että markkinat hinnoittelevat muut kuin olennaisen tärkeät palvelut;

| AH. | katsoo, että pääomamarkkinoiden on kyettävä vastaamaan Euroopan rahoitustarpeisiin aikana, jona pankit ovat tiukentaneet antolainaustaan; katsoo, että Euroopassa on lisättävä vaihtoehtoisten rahoituslähteiden saatavuutta, erityisesti kehittämällä pääomamarkkinavaihtoehtoja, jotta voidaan vähentää riippuvuutta pankkien rahoituksesta, kuten komissio esittää vihreässä kirjassaan Euroopan talouden pitkäaikaisesta rahoituksesta; |
| --- | --- |

AH.

katsoo, että pääomamarkkinoiden on kyettävä vastaamaan Euroopan rahoitustarpeisiin aikana, jona pankit ovat tiukentaneet antolainaustaan; katsoo, että Euroopassa on lisättävä vaihtoehtoisten rahoituslähteiden saatavuutta, erityisesti kehittämällä pääomamarkkinavaihtoehtoja, jotta voidaan vähentää riippuvuutta pankkien rahoituksesta, kuten komissio esittää vihreässä kirjassaan Euroopan talouden pitkäaikaisesta rahoituksesta;

| AI. | toteaa, että pankit rahoittavat reaalitaloutta useimmissa jäsenvaltioissa merkittävästi enemmän kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Yhdysvalloissa; |
| --- | --- |

AI.

toteaa, että pankit rahoittavat reaalitaloutta useimmissa jäsenvaltioissa merkittävästi enemmän kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Yhdysvalloissa;

| AJ. | toteaa, että kilpailun voimistuminen Euroopan pankkialalla on hyvin suotavaa; katsoo, että pankkeja koskevien lainsäädäntöön ja sääntelyyn perustuvien vaatimusten kokonaismäärä, joka toki perustuu moniin syihin, uhkaa muodostaa esteitä markkinoillepääsylle ja auttaa näin nykyisten pankkiryhmien määräävän aseman vahvistamista; |
| --- | --- |

AJ.

toteaa, että kilpailun voimistuminen Euroopan pankkialalla on hyvin suotavaa; katsoo, että pankkeja koskevien lainsäädäntöön ja sääntelyyn perustuvien vaatimusten kokonaismäärä, joka toki perustuu moniin syihin, uhkaa muodostaa esteitä markkinoillepääsylle ja auttaa näin nykyisten pankkiryhmien määräävän aseman vahvistamista;

| AK. | ottaa huomioon, että EU:n pankkialalla on edessään kauaskantoisia rakenteellisia muutoksia, jotka johtuvat muuttuneesta markkinatilanteesta ja laajoista lainsäädäntöuudistuksista, kuten Basel III -sääntöjen täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

AK.

ottaa huomioon, että EU:n pankkialalla on edessään kauaskantoisia rakenteellisia muutoksia, jotka johtuvat muuttuneesta markkinatilanteesta ja laajoista lainsäädäntöuudistuksista, kuten Basel III -sääntöjen täytäntöönpanosta;

| AL. | toteaa, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa pankkialaa käsitelleen riippumattoman komitean (Independent Commission on Banking) raportissa ja Vickers reforms -aloitteessa todetaan useaan otteeseen, että suositukset ovat Yhdistyneen kuningaskunnan pankkeja koskevia toimintalinjoja; |
| --- | --- |

AL.

toteaa, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa pankkialaa käsitelleen riippumattoman komitean (Independent Commission on Banking) raportissa ja Vickers reforms -aloitteessa todetaan useaan otteeseen, että suositukset ovat Yhdistyneen kuningaskunnan pankkeja koskevia toimintalinjoja;

| 1. | suhtautuu myönteisesti EU:n pankkialan rakenteiden uudistamista käsitelleen korkean tason asiantuntijaryhmän analyysiin ja suosituksiin pankkialan uudistuksista ja pitää niitä hyödyllisenä panoksena uudistusten käynnistämiseen; |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti EU:n pankkialan rakenteiden uudistamista käsitelleen korkean tason asiantuntijaryhmän analyysiin ja suosituksiin pankkialan uudistuksista ja pitää niitä hyödyllisenä panoksena uudistusten käynnistämiseen;

| 2. | suhtautuu myönteisesti komission 16. toukokuuta 2013 järjestämään kuulemiseen pankkialan rakenteiden uudistamisesta; |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti komission 16. toukokuuta 2013 järjestämään kuulemiseen pankkialan rakenteiden uudistamisesta;

| 3. | katsoo, että kansalliset aloitteet rakenteiden uudistamiseksi edellyttävät EU:n kehystä, jotta voidaan säilyttää EU:n sisämarkkinat ja estää niiden pirstoutuminen samalla kun otetaan huomioon kansallisten pankkitoimintamallien monimuotoisuus; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että kansalliset aloitteet rakenteiden uudistamiseksi edellyttävät EU:n kehystä, jotta voidaan säilyttää EU:n sisämarkkinat ja estää niiden pirstoutuminen samalla kun otetaan huomioon kansallisten pankkitoimintamallien monimuotoisuus;

| 4. | katsoo, että EU:n pankkialan nykyiset uudistukset (esimerkiksi vakavaraisuusdirektiivit ja -asetus, elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivi, yhteinen valvontamekanismi, talletusten vakuusjärjestelmät, rahoitusvälineiden markkinoista annettu direktiivi ja asetus sekä varjopankkitoimintaa koskevat aloitteet) ovat olennaisen tärkeitä; suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen esittää direktiiviä EU:n pankkialan rakenteiden uudistamisesta, jotta voidaan puuttua ongelmiin, joita aiheutuu siitä, että pankit ovat liian suuria kaatuakseen, ja korostaa, että sen on täydennettävä edellä mainittuja uudistuksia; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että EU:n pankkialan nykyiset uudistukset (esimerkiksi vakavaraisuusdirektiivit ja -asetus, elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivi, yhteinen valvontamekanismi, talletusten vakuusjärjestelmät, rahoitusvälineiden markkinoista annettu direktiivi ja asetus sekä varjopankkitoimintaa koskevat aloitteet) ovat olennaisen tärkeitä; suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen esittää direktiiviä EU:n pankkialan rakenteiden uudistamisesta, jotta voidaan puuttua ongelmiin, joita aiheutuu siitä, että pankit ovat liian suuria kaatuakseen, ja korostaa, että sen on täydennettävä edellä mainittuja uudistuksia;

| 5. | vaatii, että komission vaikutustenarviointiin sisältyy arviot korkean tason asiantuntijaryhmästä ja rakenteiden uudistamista koskevista Volcker- ja Vickers-aloitteista sekä Ranskan ja Saksan ehdotuksista, että siinä mainitaan EU:n alueelle sijoittautuneen pankin kaatumisesta meneillään olevan kriisin aikana julkiselle taloudelle ja rahoitusvakaudelle aiheutuneet kustannukset, EU:n pankkialalle mahdollisesti aiheutuneet kustannukset sekä reaalitalouteen kohdistuvat mahdolliset myönteiset ja kielteiset seuraukset ja että siinä annetaan tietoja EU:n nykyisen yleisen pankkitoimintamallin luonteesta, EU:n alueella toimivien merkityksellisten yleispankkien vähittäis- ja sijoituspankkitoiminnan koko ja taseet mukaan luettuina, sekä jäsenvaltioiden pankeille myöntämistä mahdollisista epäsuorista takuista; vaatii, että komission olisi täydennettävä arviotaan mahdollisuuksien mukaan määrällisillä analyyseillä ja otettava huomioon kansallisten pankkijärjestelmien monimuotoisuus; |
| --- | --- |

5.

vaatii, että komission vaikutustenarviointiin sisältyy arviot korkean tason asiantuntijaryhmästä ja rakenteiden uudistamista koskevista Volcker- ja Vickers-aloitteista sekä Ranskan ja Saksan ehdotuksista, että siinä mainitaan EU:n alueelle sijoittautuneen pankin kaatumisesta meneillään olevan kriisin aikana julkiselle taloudelle ja rahoitusvakaudelle aiheutuneet kustannukset, EU:n pankkialalle mahdollisesti aiheutuneet kustannukset sekä reaalitalouteen kohdistuvat mahdolliset myönteiset ja kielteiset seuraukset ja että siinä annetaan tietoja EU:n nykyisen yleisen pankkitoimintamallin luonteesta, EU:n alueella toimivien merkityksellisten yleispankkien vähittäis- ja sijoituspankkitoiminnan koko ja taseet mukaan luettuina, sekä jäsenvaltioiden pankeille myöntämistä mahdollisista epäsuorista takuista; vaatii, että komission olisi täydennettävä arviotaan mahdollisuuksien mukaan määrällisillä analyyseillä ja otettava huomioon kansallisten pankkijärjestelmien monimuotoisuus;

| 6. | muistuttaa komissiota EPV:n ja EKP:n antamasta varoituksesta, että rahoitusalan innovointi voi haitata rakenteellisten uudistusten päämääriä, ja vaatii rakenteellisten uudistusten säännöllistä uudelleentarkastelua (8); |
| --- | --- |

6.

muistuttaa komissiota EPV:n ja EKP:n antamasta varoituksesta, että rahoitusalan innovointi voi haitata rakenteellisten uudistusten päämääriä, ja vaatii rakenteellisten uudistusten säännöllistä uudelleentarkastelua (8);

| 7. | kehottaa komissiota tekemään varjopankkialan sääntelyä koskevan lainsäädäntöehdotuksen, jossa otetaan huomioon meneillään oleva pankkialan rakenteiden uudistus; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota tekemään varjopankkialan sääntelyä koskevan lainsäädäntöehdotuksen, jossa otetaan huomioon meneillään oleva pankkialan rakenteiden uudistus;

| 8. | katsoo, että koko pankkialan rakenteiden uudistamisen tavoitteena on oltava sellaisen turvallisen, vakaan, vaikuttavan ja tehokkaan pankkijärjestelmän luominen, joka toimii kilpailuun perustuvassa markkinataloudessa ja joka palvelee kaikkien suhdanteiden aikana reaalitalouden, asiakkaiden ja kuluttajien tarpeita; katsoo, että rakenteiden uudistamisen on elvytettävä talouskasvua tukemalla luottojen myöntämistä talouden toimijoille, etenkin pk-yrityksille ja aloitteleville yrityksille, tarjottava parempaa kestävyyttä mahdollisia finanssikriisejä vastaan, palautettava uskoa ja luottamusta pankkeihin ja poistettava julkisen talouden riskejä sekä saatava aikaan muutos pankkikulttuurissa; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että koko pankkialan rakenteiden uudistamisen tavoitteena on oltava sellaisen turvallisen, vakaan, vaikuttavan ja tehokkaan pankkijärjestelmän luominen, joka toimii kilpailuun perustuvassa markkinataloudessa ja joka palvelee kaikkien suhdanteiden aikana reaalitalouden, asiakkaiden ja kuluttajien tarpeita; katsoo, että rakenteiden uudistamisen on elvytettävä talouskasvua tukemalla luottojen myöntämistä talouden toimijoille, etenkin pk-yrityksille ja aloitteleville yrityksille, tarjottava parempaa kestävyyttä mahdollisia finanssikriisejä vastaan, palautettava uskoa ja luottamusta pankkeihin ja poistettava julkisen talouden riskejä sekä saatava aikaan muutos pankkikulttuurissa;

A.   
  Rakenteiden uudistamisen periaatteet

| 9. | katsoo, että rakenteiden uudistamisen on perustuttava seuraaviin periaatteisiin:






  — | on vähennettävä liiallisia riskejä, varmistettava kilpailu, vähennettävä monimutkaisuutta ja rajoitettava keskinäisiä kytköksiä säätämällä olennaisen tärkeiden toimintojen, mukaan luettuina luotto-, maksu- ja talletustoiminnot sekä muut asiakkaisiin liittyvät toiminnot, ja muiden kuin olennaisen tärkeiden riskialttiiden toimintojen harjoittamisesta erikseen; |
| --- | --- | --- |

9.

katsoo, että rakenteiden uudistamisen on perustuttava seuraaviin periaatteisiin:

—

on vähennettävä liiallisia riskejä, varmistettava kilpailu, vähennettävä monimutkaisuutta ja rajoitettava keskinäisiä kytköksiä säätämällä olennaisen tärkeiden toimintojen, mukaan luettuina luotto-, maksu- ja talletustoiminnot sekä muut asiakkaisiin liittyvät toiminnot, ja muiden kuin olennaisen tärkeiden riskialttiiden toimintojen harjoittamisesta erikseen;

| — | on tehostettava omistajaohjausta ja tarjottava pankeille kannusteita luoda avoimia organisaatiorakenteita, lisätä vastuullisuutta ja lujittaa vastuullista ja kestävää palkka- ja palkkiojärjestelmää; |
| --- | --- |

—

on tehostettava omistajaohjausta ja tarjottava pankeille kannusteita luoda avoimia organisaatiorakenteita, lisätä vastuullisuutta ja lujittaa vastuullista ja kestävää palkka- ja palkkiojärjestelmää;

| — | on mahdollistettava tehokas pankkien elvytys- ja kriisinratkaisujärjestely varmistamalla, että kun pankeista tulee kestämättömiä, niiden voidaan antaa kaatua ja/tai niiden elvytys voidaan toteuttaa hyvässä järjestyksessä ilman veronmaksajien maksamia pelastustoimia; |
| --- | --- |

—

on mahdollistettava tehokas pankkien elvytys- ja kriisinratkaisujärjestely varmistamalla, että kun pankeista tulee kestämättömiä, niiden voidaan antaa kaatua ja/tai niiden elvytys voidaan toteuttaa hyvässä järjestyksessä ilman veronmaksajien maksamia pelastustoimia;

| — | on varmistettava olennaisen tärkeiden luotto-, talletus- ja maksupalvelujen tarjonta siten, etteivät siihen vaikuta toimintahäiriöt, taloudelliset tappiot, rahoitusongelmat tai maineen vahingoittuminen kriisinratkaisun tai maksukyvyttömyyden vuoksi; |
| --- | --- |

—

on varmistettava olennaisen tärkeiden luotto-, talletus- ja maksupalvelujen tarjonta siten, etteivät siihen vaikuta toimintahäiriöt, taloudelliset tappiot, rahoitusongelmat tai maineen vahingoittuminen kriisinratkaisun tai maksukyvyttömyyden vuoksi;

| — | on noudatettava kilpailuun perustuvan markkinatalouden sääntöjä, jotta riskialttiit kaupankäynti- tai sijoitustoiminnot eivät hyödy epäsuorista takuista tai tuista, vakuutettujen talletusten käyttämisestä tai veronmaksajien maksamista pelastustoimista ja jotta kaupankäynti- ja sijoitustoiminnot kantavat niihin liittyvän riskin ja vastaavat niistä aiheutuvista kustannuksista luotonanto- ja talletustoimintojen asemesta; |
| --- | --- |

—

on noudatettava kilpailuun perustuvan markkinatalouden sääntöjä, jotta riskialttiit kaupankäynti- tai sijoitustoiminnot eivät hyödy epäsuorista takuista tai tuista, vakuutettujen talletusten käyttämisestä tai veronmaksajien maksamista pelastustoimista ja jotta kaupankäynti- ja sijoitustoiminnot kantavat niihin liittyvän riskin ja vastaavat niistä aiheutuvista kustannuksista luotonanto- ja talletustoimintojen asemesta;

| — | on varattava riittävästi pääomaa, lainarahoitusta ja likviditeettiä kaikkia pankkitoimintoja varten; |
| --- | --- |

—

on varattava riittävästi pääomaa, lainarahoitusta ja likviditeettiä kaikkia pankkitoimintoja varten;

| — | erillisyksiköillä on oltava eri rahoituslähteet, eikä aiheettomia tai tarpeettomia pääoman ja likviditeetin siirtoja saa tehdä näiden toimintojen välillä; on mitoitettava riittävän pääoman, lainarahoituksen ja likviditeetin tarjontaa koskevia sääntöjä toimintojen liiketoimintamallien mukaan, erilliset taseet mukaan luettuina, ja asetettava rajoja olennaisen tärkeiden luotto- ja talletustoimintojen altistumiselle muille kuin olennaisen tärkeille kaupankäynti- ja sijoitustoiminnoille pankkiryhmän sisällä tai sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

—

erillisyksiköillä on oltava eri rahoituslähteet, eikä aiheettomia tai tarpeettomia pääoman ja likviditeetin siirtoja saa tehdä näiden toimintojen välillä; on mitoitettava riittävän pääoman, lainarahoituksen ja likviditeetin tarjontaa koskevia sääntöjä toimintojen liiketoimintamallien mukaan, erilliset taseet mukaan luettuina, ja asetettava rajoja olennaisen tärkeiden luotto- ja talletustoimintojen altistumiselle muille kuin olennaisen tärkeille kaupankäynti- ja sijoitustoiminnoille pankkiryhmän sisällä tai sen ulkopuolella;

| 10. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon EKP:n ehdotuksen selkeiden ja toteuttamiskelpoisten erottamiskriteerien käyttöönotosta; korostaa, että erottamisella olisi säilytettävä EU:n sisämarkkinat ja estettävä niiden pirstoutuminen samalla kun otetaan huomioon kansallisten pankkitoimintamallien monimuotoisuus (9); |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota ottamaan huomioon EKP:n ehdotuksen selkeiden ja toteuttamiskelpoisten erottamiskriteerien käyttöönotosta; korostaa, että erottamisella olisi säilytettävä EU:n sisämarkkinat ja estettävä niiden pirstoutuminen samalla kun otetaan huomioon kansallisten pankkitoimintamallien monimuotoisuus (9);

| 11. | tähdentää tarvetta arvioida sekä erillisyksiköiden että koko ryhmän järjestelmäriskiä ottamalla taseen ulkopuolisiin eriin liittyvät vastuut täysimääräisesti huomioon; |
| --- | --- |

11.

tähdentää tarvetta arvioida sekä erillisyksiköiden että koko ryhmän järjestelmäriskiä ottamalla taseen ulkopuolisiin eriin liittyvät vastuut täysimääräisesti huomioon;

| 12. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivi pannaan täysimääräisesti täytäntöön; kehottaa komissiota, EPV:tä ja jäsenvaltioita varmistamaan, että pankeilla on selkeät ja uskottavat kriisinhallintakehykset, joihin sisältyy riittävästi pääomaa luotto-, maksu- ja talletustoimintoja varten, velkakirjojen arvon alaskirjaukseen soveltuvia velkoja ja käteisvaroja, jotta ne voivat kaatuessaan säilyttää tallettajien pääsyn varoihin, turvata olennaisen tärkeitä palveluja – erityisesti luotto-, maksu- ja talletustoimintoja – hallitsemattomaan kaatumiseen liittyvältä riskiltä, suorittaa maksut tallettajille ajoissa ja välttää rahoitusvakauteen kohdistuvia haitallisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivi pannaan täysimääräisesti täytäntöön; kehottaa komissiota, EPV:tä ja jäsenvaltioita varmistamaan, että pankeilla on selkeät ja uskottavat kriisinhallintakehykset, joihin sisältyy riittävästi pääomaa luotto-, maksu- ja talletustoimintoja varten, velkakirjojen arvon alaskirjaukseen soveltuvia velkoja ja käteisvaroja, jotta ne voivat kaatuessaan säilyttää tallettajien pääsyn varoihin, turvata olennaisen tärkeitä palveluja – erityisesti luotto-, maksu- ja talletustoimintoja – hallitsemattomaan kaatumiseen liittyvältä riskiltä, suorittaa maksut tallettajille ajoissa ja välttää rahoitusvakauteen kohdistuvia haitallisia vaikutuksia;

| 13. | kehottaa komissiota, EPV:tä ja toimivaltaisia viranomaisia varmistamaan vakavaraisuutta sekä elvytystä ja kriisinratkaisua koskevan lainsäädäntökehyksen perusteella, että pääomaa, lainarahoitusta, velkakirjojen arvon alaskirjaukseen soveltuvia velkoja, asianmukaisia pääomapuskureita ja likviditeettiä koskevissa vaatimuksissa tehdään riittävä ero erillisyksiköiden välillä ja korostetaan korkeampia pääomavaatimuksia muille kuin olennaisen tärkeille riskialttiille toiminnoille; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota, EPV:tä ja toimivaltaisia viranomaisia varmistamaan vakavaraisuutta sekä elvytystä ja kriisinratkaisua koskevan lainsäädäntökehyksen perusteella, että pääomaa, lainarahoitusta, velkakirjojen arvon alaskirjaukseen soveltuvia velkoja, asianmukaisia pääomapuskureita ja likviditeettiä koskevissa vaatimuksissa tehdään riittävä ero erillisyksiköiden välillä ja korostetaan korkeampia pääomavaatimuksia muille kuin olennaisen tärkeille riskialttiille toiminnoille;

B.   
  Omistajaohjaus

| 14. | kehottaa komissiota käsittelemään mahdollista pankkitoimintojen erottamista ja vaihtoehtoisia toimia koskevassa perusteellisessa vaikutustenarvioinnissaan korkean tason asiantuntijaryhmän raportissa omistajaohjauksesta annettuja ehdotuksia, kuten a) hallinto- ja valvontamekanismit, b) riskinhallinta, c) kannustusohjelmat, d) riskien ilmoittaminen ja e) sanktiot; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota käsittelemään mahdollista pankkitoimintojen erottamista ja vaihtoehtoisia toimia koskevassa perusteellisessa vaikutustenarvioinnissaan korkean tason asiantuntijaryhmän raportissa omistajaohjauksesta annettuja ehdotuksia, kuten a) hallinto- ja valvontamekanismit, b) riskinhallinta, c) kannustusohjelmat, d) riskien ilmoittaminen ja e) sanktiot;

| 15. | kehottaa komissiota panemaan täytäntöön 11. toukokuuta 2011 rahoituslaitosten hallinto- ja ohjausjärjestelmistä annettuun parlamentin päätöslauselmaan (10) sisältyvät ehdotukset ja suositukset; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota panemaan täytäntöön 11. toukokuuta 2011 rahoituslaitosten hallinto- ja ohjausjärjestelmistä annettuun parlamentin päätöslauselmaan (10) sisältyvät ehdotukset ja suositukset;

| 16. | katsoo, että hiljattain luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta annettu direktiivi sisältää asianmukaisen kehyksen pankkien hallinto- ja ohjausjärjestelmiä sekä pankkien toimivaan johtoon kuuluvia ja sen ulkopuolisia johtokunnan jäseniä koskeville vaatimuksille; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että hiljattain luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta annettu direktiivi sisältää asianmukaisen kehyksen pankkien hallinto- ja ohjausjärjestelmiä sekä pankkien toimivaan johtoon kuuluvia ja sen ulkopuolisia johtokunnan jäseniä koskeville vaatimuksille;

| 17. | kehottaa komissiota auttamaan osapuolia pääsemään sopuun ehdotetusta talletusten vakuusjärjestelmää koskevasta direktiivistä ja parantamaan kuluttajansuojaa ottamalla käyttöön tallettajan etusijaisuutta koskevan säännön; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota auttamaan osapuolia pääsemään sopuun ehdotetusta talletusten vakuusjärjestelmää koskevasta direktiivistä ja parantamaan kuluttajansuojaa ottamalla käyttöön tallettajan etusijaisuutta koskevan säännön;

| 18. | kehottaa komissiota sisällyttämään uudistukseen säännöksiä, joilla velvoitetaan kaikki pankkiyksikön toimivaan johtoon kuuluvat johtokunnan jäsenet olemaan vastuussa ainoastaan kyseiselle pankkiyksikölle; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota sisällyttämään uudistukseen säännöksiä, joilla velvoitetaan kaikki pankkiyksikön toimivaan johtoon kuuluvat johtokunnan jäsenet olemaan vastuussa ainoastaan kyseiselle pankkiyksikölle;

| 19. | kehottaa komissiota sisällyttämään uudistukseen säännöksiä, joilla lisätään johtokunnan jäsenten henkilökohtaista vastuuta ja tilivelvollisuutta; ehdottaa, että komissio tässä yhteydessä tutkisi, miten voitaisiin edistää paluuta kumppanuusmallin käyttöön liikkeenjohdossa, erityisesti sijoituspankkialalla; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota sisällyttämään uudistukseen säännöksiä, joilla lisätään johtokunnan jäsenten henkilökohtaista vastuuta ja tilivelvollisuutta; ehdottaa, että komissio tässä yhteydessä tutkisi, miten voitaisiin edistää paluuta kumppanuusmallin käyttöön liikkeenjohdossa, erityisesti sijoituspankkialalla;

| 20. | kehottaa komissiota ja EPV:tä varmistamaan vakavaraisuutta koskevan lainsäädäntökehyksen täysimääräisen ja kattavan täytäntöönpanon kiinnittämällä erityistä huomiota korvausta sekä palkkaa ja palkkiota säännöksiin; kehottaa EPV:tä ja komissiota antamaan parlamentille ja neuvostolle vuotuisen kertomuksen asiaankuuluvien säännösten täytäntöönpanosta ja noudattamisesta jäsenvaltioissa; kehottaa komissiota jatkamaan pankkien korvaus- sekä palkka- ja palkkiokäytäntöjen uudistamista asettamalla etusijalle muuttuviin palkkio-osiin perustuvat pitkän aikavälin kannustimet, joissa on jopa eläkeikään asti ulottuvat pidemmät lykkäysajat, ja edistämään palkka- ja palkkiokäytäntöjen avoimuutta huomioiden ainakin selvitykset ja arviot palkkioiden sisäisestä jakautumisesta, oleelliset muutokset ja alakohtaiset suhteelliset poikkeamat; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota ja EPV:tä varmistamaan vakavaraisuutta koskevan lainsäädäntökehyksen täysimääräisen ja kattavan täytäntöönpanon kiinnittämällä erityistä huomiota korvausta sekä palkkaa ja palkkiota säännöksiin; kehottaa EPV:tä ja komissiota antamaan parlamentille ja neuvostolle vuotuisen kertomuksen asiaankuuluvien säännösten täytäntöönpanosta ja noudattamisesta jäsenvaltioissa; kehottaa komissiota jatkamaan pankkien korvaus- sekä palkka- ja palkkiokäytäntöjen uudistamista asettamalla etusijalle muuttuviin palkkio-osiin perustuvat pitkän aikavälin kannustimet, joissa on jopa eläkeikään asti ulottuvat pidemmät lykkäysajat, ja edistämään palkka- ja palkkiokäytäntöjen avoimuutta huomioiden ainakin selvitykset ja arviot palkkioiden sisäisestä jakautumisesta, oleelliset muutokset ja alakohtaiset suhteelliset poikkeamat;

| 21. | kehottaa komissiota, EPV:tä ja toimivaltaisia viranomaisia varmistamaan, että vakavaraisuusdirektiivin säännösten mukaisesti palkka- ja palkkiojärjestelmissä asetetaan etusijalle alaskirjauksilla rajoitettujen velkakirjojen ja osakkeiden kaltaisia välineitä käteisvarojen, provisioiden tai arvoon perustuvien välineiden asemesta; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota, EPV:tä ja toimivaltaisia viranomaisia varmistamaan, että vakavaraisuusdirektiivin säännösten mukaisesti palkka- ja palkkiojärjestelmissä asetetaan etusijalle alaskirjauksilla rajoitettujen velkakirjojen ja osakkeiden kaltaisia välineitä käteisvarojen, provisioiden tai arvoon perustuvien välineiden asemesta;

| 22. | kehottaa komissiota, EPV:tä ja toimivaltaisia viranomaisia varmistamaan, että korvaus- sekä palkka- ja palkkiojärjestelmät pankin kaikilla tasoilla vastaavat sen kokonaissuoritusta ja että niissä keskitytään erinomaiseen asiakaspalveluun ja pitkän aikavälin rahoitusvakauteen lyhyen aikavälin voittojen asemesta vakavaraisuutta koskevan lainsäädäntökehyksen säännösten mukaisesti; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota, EPV:tä ja toimivaltaisia viranomaisia varmistamaan, että korvaus- sekä palkka- ja palkkiojärjestelmät pankin kaikilla tasoilla vastaavat sen kokonaissuoritusta ja että niissä keskitytään erinomaiseen asiakaspalveluun ja pitkän aikavälin rahoitusvakauteen lyhyen aikavälin voittojen asemesta vakavaraisuutta koskevan lainsäädäntökehyksen säännösten mukaisesti;

| 23. | kehottaa komissiota säätämään oikeushenkilöiden ja luonnollisten henkilöiden tehokkaasta, varoittavasta ja oikeasuhteisesta rankaisujärjestelystä sekä rangaistusten suuruuden ja sääntöjä rikkoneita henkilöitä koskevien tietojen julkistamisesta; |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota säätämään oikeushenkilöiden ja luonnollisten henkilöiden tehokkaasta, varoittavasta ja oikeasuhteisesta rankaisujärjestelystä sekä rangaistusten suuruuden ja sääntöjä rikkoneita henkilöitä koskevien tietojen julkistamisesta;

| 24. | kehottaa komissiota säätämään yhteisen valvontamekanismin mukaisesti toimivaltaisten viranomaisten mahdollisuudesta noudattaa rakenteellisen uudistuksen periaatteita; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota säätämään yhteisen valvontamekanismin mukaisesti toimivaltaisten viranomaisten mahdollisuudesta noudattaa rakenteellisen uudistuksen periaatteita;

| 25. | pyytää komissiota ehdottamaan, että toimivaltaisille valvontaviranomaisille, yhteinen valvontamekanismi mukaan luettuna, annettaisiin riittävät resurssit ja valtuudet; |
| --- | --- |

25.

pyytää komissiota ehdottamaan, että toimivaltaisille valvontaviranomaisille, yhteinen valvontamekanismi mukaan luettuna, annettaisiin riittävät resurssit ja valtuudet;

| 26. | kehottaa komissiota tekemään selvityksen, jolla varmistetaan, että rahoituslaitosten käyttämät tilinpäätösstandardit antavat aidosti oikean ja riittävän kuvan pankkien taloudellisesta tilasta; toteaa, että tilinpäätös on sijoittajalle tärkein tietolähde yrityksen toiminnan jatkuvuuden hahmottamiseksi; toteaa, että tilintarkastajat voivat hyväksyä tilinpäätöksen vain, jos se on oikea ja riittävä, riippumatta tilinpäätöksen laatijoiden käyttämistä tilinpäätösstandardeista; katsoo, että jos tilintarkastajat eivät ole varmoja yrityksen toiminnan jatkuvuudesta, heidän ei pitäisi hyväksyä sen tilinpäätöstä, vaikka se olisi laadittu tilinpäätösstandardien mukaisesti; toteaa, että tämän pitäisi vauhdittaa kyseisen yrityksen parempaa johtamista; katsoo, että kansainväliset tilinpäätösstandardit eivät välttämättä anna oikeaa ja riittävää kuvaa tilinpäätöksestä, mistä on osoituksena lukuisten pankkien kaatuminen siitä huolimatta, että tilintarkastajat olivat hyväksyneet niiden tilinpäätökset; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota tekemään selvityksen, jolla varmistetaan, että rahoituslaitosten käyttämät tilinpäätösstandardit antavat aidosti oikean ja riittävän kuvan pankkien taloudellisesta tilasta; toteaa, että tilinpäätös on sijoittajalle tärkein tietolähde yrityksen toiminnan jatkuvuuden hahmottamiseksi; toteaa, että tilintarkastajat voivat hyväksyä tilinpäätöksen vain, jos se on oikea ja riittävä, riippumatta tilinpäätöksen laatijoiden käyttämistä tilinpäätösstandardeista; katsoo, että jos tilintarkastajat eivät ole varmoja yrityksen toiminnan jatkuvuudesta, heidän ei pitäisi hyväksyä sen tilinpäätöstä, vaikka se olisi laadittu tilinpäätösstandardien mukaisesti; toteaa, että tämän pitäisi vauhdittaa kyseisen yrityksen parempaa johtamista; katsoo, että kansainväliset tilinpäätösstandardit eivät välttämättä anna oikeaa ja riittävää kuvaa tilinpäätöksestä, mistä on osoituksena lukuisten pankkien kaatuminen siitä huolimatta, että tilintarkastajat olivat hyväksyneet niiden tilinpäätökset;

C.   
  Rehellisen ja kestävän kilpailun tehostaminen

| 27. | korostaa, että tehokas, rehellinen ja kestävä kilpailu on tarpeen, jotta voidaan varmistaa hyvin toimiva ja tehokas pankkiala, joka edistää reaalitalouden rahoitusta varmistamalla pankkipalvelujen yleisen saatavuuden ja alentamalla pankkipalvelujen kustannuksia; korostaa tässä yhteydessä, että muiden säännösten ohella valvontasäännöissä olisi otettava huomioon kunkin laitoksen riskiprofiili, alueellinen ulottuvuus ja liiketoimintamalli; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että tehokas, rehellinen ja kestävä kilpailu on tarpeen, jotta voidaan varmistaa hyvin toimiva ja tehokas pankkiala, joka edistää reaalitalouden rahoitusta varmistamalla pankkipalvelujen yleisen saatavuuden ja alentamalla pankkipalvelujen kustannuksia; korostaa tässä yhteydessä, että muiden säännösten ohella valvontasäännöissä olisi otettava huomioon kunkin laitoksen riskiprofiili, alueellinen ulottuvuus ja liiketoimintamalli;

| 28. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä EU:n pankkialan monimuotoisuuden lisäämiseksi kannustamalla ja edistämällä kuluttajakeskeisempää pankkitoimintaa, kuten osuuspankkeja, asuntorahastoja, vertaislainoja, joukkorahoitusta ja säästöpankkeja, kiinnittämällä huomiota siihen, että eritasoiset riskit, joille kuluttajat altistuvat, tuodaan avoimesti esiin; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä EU:n pankkialan monimuotoisuuden lisäämiseksi kannustamalla ja edistämällä kuluttajakeskeisempää pankkitoimintaa, kuten osuuspankkeja, asuntorahastoja, vertaislainoja, joukkorahoitusta ja säästöpankkeja, kiinnittämällä huomiota siihen, että eritasoiset riskit, joille kuluttajat altistuvat, tuodaan avoimesti esiin;

| 29. | toteaa, että eurooppalaisen pankkijärjestelmän kilpailukyvyn ja vakauden lisäämiseksi on käsiteltävä tehokkaasti niiden systeemisesti merkittävien rahoituslaitosten (eli pankkien, jotka ovat liian suuria kaatuakseen) kysymystä, joiden ongelmat ovat johtaneet finanssikriisin haitallisten vaikutusten laajenemiseen, järkeistämällä pankkiryhmien toiminnan laajuutta ja vähentämällä ryhmien keskinäistä riippuvuutta; |
| --- | --- |

29.

toteaa, että eurooppalaisen pankkijärjestelmän kilpailukyvyn ja vakauden lisäämiseksi on käsiteltävä tehokkaasti niiden systeemisesti merkittävien rahoituslaitosten (eli pankkien, jotka ovat liian suuria kaatuakseen) kysymystä, joiden ongelmat ovat johtaneet finanssikriisin haitallisten vaikutusten laajenemiseen, järkeistämällä pankkiryhmien toiminnan laajuutta ja vähentämällä ryhmien keskinäistä riippuvuutta;

| 30. | kehottaa komissiota etsimään keinoja edistää lainsäädäntöaloitteissa suhdeluototusta tai tietoperustaista luototusta; katsoo, että näissä olisi pyrittävä välttämään rasti ruutuun -menettelyä ja keskityttävä sen sijaan edistämään ammatillista ja eettistä koulutusta, joka on suunnattu niille, jotka toimivat välittäjinä ja antavat lainaa yrityksille; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota etsimään keinoja edistää lainsäädäntöaloitteissa suhdeluototusta tai tietoperustaista luototusta; katsoo, että näissä olisi pyrittävä välttämään rasti ruutuun -menettelyä ja keskityttävä sen sijaan edistämään ammatillista ja eettistä koulutusta, joka on suunnattu niille, jotka toimivat välittäjinä ja antavat lainaa yrityksille;

| 31. | kehottaa jäsenvaltioita, komissiota ja toimivaltaisia viranomaisia asettamaan selkeäksi tavoitteekseen tehokkaan kilpailun edistämisen ja varmistamisen sekä lisäämään monipuolisuutta ja asiakaslähtöisyyttä EU:n pankkialalla; |
| --- | --- |

31.

kehottaa jäsenvaltioita, komissiota ja toimivaltaisia viranomaisia asettamaan selkeäksi tavoitteekseen tehokkaan kilpailun edistämisen ja varmistamisen sekä lisäämään monipuolisuutta ja asiakaslähtöisyyttä EU:n pankkialalla;

| 32. | pyytää komissiota toteuttamaan toimia, joilla otetaan käyttöön tilin siirrettävyysmahdollisuus ja edistetään helppokäyttöisiä verkkosivustoja, jotta kuluttajat voivat vertailla pankkien hintoja ja taloudellista vahvuutta, mikä lisäisi kurinalaisuutta, koska kuluttajilla olisi mahdollisuus tietoon perustuvaan pankin vaihtamiseen, ja toimia, joilla myötävaikutetaan kuluttajien valintamahdollisuuksien lisäämiseen pankkialalla madaltamalla pankkitilin avaamisen ja sulkemisen esteitä sekä soveltamalla oikeasuhteisia sääntöjä uusiin markkinatoimijoihin; |
| --- | --- |

32.

pyytää komissiota toteuttamaan toimia, joilla otetaan käyttöön tilin siirrettävyysmahdollisuus ja edistetään helppokäyttöisiä verkkosivustoja, jotta kuluttajat voivat vertailla pankkien hintoja ja taloudellista vahvuutta, mikä lisäisi kurinalaisuutta, koska kuluttajilla olisi mahdollisuus tietoon perustuvaan pankin vaihtamiseen, ja toimia, joilla myötävaikutetaan kuluttajien valintamahdollisuuksien lisäämiseen pankkialalla madaltamalla pankkitilin avaamisen ja sulkemisen esteitä sekä soveltamalla oikeasuhteisia sääntöjä uusiin markkinatoimijoihin;

| 33. | kehottaa komissiota toteuttamaan tässä mietinnössä esitetyt rakenteelliset uudistukset, joilla säilytetään sisämarkkinoiden koskemattomuus, mutta joissa otetaan huomioon kansallisten pankkijärjestelmien monimuotoisuus ja säilytetään EPV:n vahva asema oikean täytäntöönpanon varmistamisessa koko unionissa; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota toteuttamaan tässä mietinnössä esitetyt rakenteelliset uudistukset, joilla säilytetään sisämarkkinoiden koskemattomuus, mutta joissa otetaan huomioon kansallisten pankkijärjestelmien monimuotoisuus ja säilytetään EPV:n vahva asema oikean täytäntöönpanon varmistamisessa koko unionissa;

o

o o

| 34. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

34.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/high-level_expert_group/report_en.pdf

(2)  http://www.oecd.org/finance/financial-markets/Implicit-Guarantees-for-bank-debt.pdf

(3)  http://www.oecd.org/daf/fin/financial-markets/44357464.pdf

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0427.

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/136487.pdf

(6)  COM(2012)0778.

(7)  ”Reassessing the impact of finance on growth”, kirjoittaneet Stephen G. Cecchetti ja Enisse Kharroubi, Monetary and Economic Department of the Bank of International Settlements, heinäkuu 2012: http://www.bis.org/publ/work381.pdf

(8)  http://www.eba.europa.eu/cebs/media/Publications/Other%20Publications/Opinions/EBA-BS-2012-219--opinion-on-HLG-Liikanen-report---2-.pdf ja http://www.ecb.int/pub/pdf/other/120128_eurosystem_contributionen.pdf

(9)  http://www.ecb.int/pub/pdf/other/120128_eurosystem_contributionen.pdf

(10)  EUVL C 377 E, 7.12.2012, s. 7.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/88 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/88

---

P7_TA(2013)0318

EU:n taloudellisten etujen suojaaminen – Petostentorjunta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 aiheesta ”Vuosikertomus 2011 EU:n taloudellisten etujen suojaamisesta – Petostentorjunta” (2012/2285(INI))

(2016/C 075/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aikaisemmista komission ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) vuosikertomuksista antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmista komission ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) vuosikertomuksista antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille antaman kertomuksen ”Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaaminen – Petostentorjunta – Vuosikertomus 2012” (COM(2012)0408) sekä sitä täydentävät asiakirjat (SWD(2012)0227, SWD(2012)0228, SWD(2012)0229 ja SWD(2012)0230) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille antaman kertomuksen ”Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaaminen – Petostentorjunta – Vuosikertomus 2012” (COM(2012)0408) sekä sitä täydentävät asiakirjat (SWD(2012)0227, SWD(2012)0228, SWD(2012)0229 ja SWD(2012)0230) (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan petostentorjuntaviraston kertomuksen ”Vuosikertomus 2011” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan petostentorjuntaviraston kertomuksen ”Vuosikertomus 2011” (2),

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011 ja toimielinten vastaukset (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011 ja toimielinten vastaukset (3),

| — | ottaa huomioon komission antaman tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle sekä tilintarkastustuomioistuimelle komission petostentorjuntastrategiasta (COM(2011)0376), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission antaman tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle sekä tilintarkastustuomioistuimelle komission petostentorjuntastrategiasta (COM(2011)0376),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (COM(2012)0363),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Herkules III -ohjelmasta Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisen alalla toteutettavien toimien tukemiseksi (COM(2011)0914), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Herkules III -ohjelmasta Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisen alalla toteutettavien toimien tukemiseksi (COM(2011)0914),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 325 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 325 artiklan 5 kohdan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (4),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta (1),

| — | ottaa huomioon 10. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin taloudellisten etujen suojelemisesta – Petostentorjunta – Vuosikertomus 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin taloudellisten etujen suojelemisesta – Petostentorjunta – Vuosikertomus 2010 (2),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n toimista korruption torjumiseksi (3), 18. toukokuuta 2010 antamansa kannanoton Euroopan unionin korruption vastaisiin pyrkimyksiin (4) sekä komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle korruption torjumisesta EU:ssa (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n toimista korruption torjumiseksi (3), 18. toukokuuta 2010 antamansa kannanoton Euroopan unionin korruption vastaisiin pyrkimyksiin (4) sekä komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle korruption torjumisesta EU:ssa (COM(2011)0308),

| — | ottaa huomioon OLAFin vuosikertomuksen 2012 ja OLAFin valvontakomitean toimintakertomuksen samalta vuodelta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OLAFin vuosikertomuksen 2012 ja OLAFin valvontakomitean toimintakertomuksen samalta vuodelta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot(A7-0197/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot(A7-0197/2013),

| A. | ottaa huomioon, että EU ja jäsenvaltiot jakavat vastuun unionin taloudellisten etujen suojaamisesta sekä petostentorjunnasta ja että komission ja jäsenvaltioiden tiivis yhteistyö on erittäin tärkeää; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU ja jäsenvaltiot jakavat vastuun unionin taloudellisten etujen suojaamisesta sekä petostentorjunnasta ja että komission ja jäsenvaltioiden tiivis yhteistyö on erittäin tärkeää;

| B. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu noin 80 prosentin osuuden täytäntöönpanosta unionin talousarvion osalta sekä omien varojen keräämisestä muun muassa arvonlisäveron ja tullien muodossa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu noin 80 prosentin osuuden täytäntöönpanosta unionin talousarvion osalta sekä omien varojen keräämisestä muun muassa arvonlisäveron ja tullien muodossa;

| C. | ottaa huomioon, että komissio on viime aikoina toteuttanut useita tärkeitä aloitteita, jotka koskevat petostentorjuntapolitiikkaan liittyviä toimia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että komissio on viime aikoina toteuttanut useita tärkeitä aloitteita, jotka koskevat petostentorjuntapolitiikkaan liittyviä toimia;

Yleisiä huomioita

| 1. | painottaa, että komissiolla ja jäsenvaltioilla on velvollisuus torjua unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavia petoksia ja muita laittomia toimenpiteitä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

painottaa, että komissiolla ja jäsenvaltioilla on velvollisuus torjua unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavia petoksia ja muita laittomia toimenpiteitä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti;

| 2. | muistuttaa, että on yhtä tärkeää varmistaa mainittujen taloudellisten etujen suojaaminen sekä EU:n varojen keräämisen että kustannuksien kohdalla; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että on yhtä tärkeää varmistaa mainittujen taloudellisten etujen suojaaminen sekä EU:n varojen keräämisen että kustannuksien kohdalla;

| 3. | suhtautuu myönteisesti komission kertomukseen Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisesta – Petostentorjunta – Vuosikertomus 2011 (”komission vuosikertomus”); pitää kuitenkin valitettavana, että kertomuksessa tarkastellaan ainoastaan jäsenvaltioiden ilmoittamia tietoja; toteaa, että jäsenvaltiot käyttävät eri määritelmiä samantyyppisistä rikkomuksista ja että kaikki jäsenvaltiot eivät kerää samanlaisia, yksityiskohtaisia tilastotietoja yhteisten kriteerien mukaisesti, minkä vuoksi on vaikeaa koota luotettavia ja vertailukelpoisia tilastoja EU:n tasolla; pitää siksi valitettavana, ettei ole mahdollista arvioida sääntöjenvastaisuuksien ja petoksien kokonaislaajuutta yksittäisissä jäsenvaltioissa tai yksilöidä ja rangaista jäsenvaltioita, joissa sääntöjenvastaisuuksia ja petoksia ilmenee eniten, mitä parlamentti on toistuvasti pyytänyt; vaatii siksi, että kaikissa jäsenvaltioissa vahvistetaan standardikriteerit sääntöjenvastaisuuksien ja petosten arvioinnille ja että niihin yhdistetään asianmukaiset rangaistukset rikkomuksiin syyllistyneille; |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti komission kertomukseen Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisesta – Petostentorjunta – Vuosikertomus 2011 (”komission vuosikertomus”); pitää kuitenkin valitettavana, että kertomuksessa tarkastellaan ainoastaan jäsenvaltioiden ilmoittamia tietoja; toteaa, että jäsenvaltiot käyttävät eri määritelmiä samantyyppisistä rikkomuksista ja että kaikki jäsenvaltiot eivät kerää samanlaisia, yksityiskohtaisia tilastotietoja yhteisten kriteerien mukaisesti, minkä vuoksi on vaikeaa koota luotettavia ja vertailukelpoisia tilastoja EU:n tasolla; pitää siksi valitettavana, ettei ole mahdollista arvioida sääntöjenvastaisuuksien ja petoksien kokonaislaajuutta yksittäisissä jäsenvaltioissa tai yksilöidä ja rangaista jäsenvaltioita, joissa sääntöjenvastaisuuksia ja petoksia ilmenee eniten, mitä parlamentti on toistuvasti pyytänyt; vaatii siksi, että kaikissa jäsenvaltioissa vahvistetaan standardikriteerit sääntöjenvastaisuuksien ja petosten arvioinnille ja että niihin yhdistetään asianmukaiset rangaistukset rikkomuksiin syyllistyneille;

| 4. | muistuttaa, että petokset ovat tahallisia väärinkäytöksiä ja rikollista toimintaa ja sääntöjenvastaisuudella tarkoitetaan sitä, että sääntöä ei noudateta; pitää valitettavana, että komission kertomuksessa ei tarkastella petoksia syvällisemmin vaan keskitytään laajasti sääntöjenvastaisuuksiin; toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 325 artikla koskee petoksia, ei sääntöjenvastaisuuksia ja kehottaa erottamaan toisistaan petoksen ja virheen tai sääntöjenvastaisuuden; |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että petokset ovat tahallisia väärinkäytöksiä ja rikollista toimintaa ja sääntöjenvastaisuudella tarkoitetaan sitä, että sääntöä ei noudateta; pitää valitettavana, että komission kertomuksessa ei tarkastella petoksia syvällisemmin vaan keskitytään laajasti sääntöjenvastaisuuksiin; toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 325 artikla koskee petoksia, ei sääntöjenvastaisuuksia ja kehottaa erottamaan toisistaan petoksen ja virheen tai sääntöjenvastaisuuden;

| 5. | toteaa, että komission vuosikertomuksen mukaan vuonna 2011 petoksiksi ilmoitettiin 1 230 sääntöjenvastaisuutta ja että niiden taloudellinen vaikutus väheni 37 prosenttia vuoteen 2010 verrattuna ja oli yhteensä 404 miljoonaa euroa; toteaa, että koheesiopolitiikka ja maatalous ovat edelleen ne kaksi pääasiallista alaa, joilla petosten määrä on suurin ja että niiden arvioitu taloudellinen vaikutus on 204 miljoonaa euroa ja 77 miljoonaa euroa; pohtii kuitenkin, kuvaako tämä vähentyminen sääntöjenvastaisuuksiin liittyvää todellista tilannetta vai onko se pikemminkin merkki siitä, että jäsenvaltioiden seuranta- ja valvontajärjestelmät ovat puutteellisia; |
| --- | --- |

5.

toteaa, että komission vuosikertomuksen mukaan vuonna 2011 petoksiksi ilmoitettiin 1 230 sääntöjenvastaisuutta ja että niiden taloudellinen vaikutus väheni 37 prosenttia vuoteen 2010 verrattuna ja oli yhteensä 404 miljoonaa euroa; toteaa, että koheesiopolitiikka ja maatalous ovat edelleen ne kaksi pääasiallista alaa, joilla petosten määrä on suurin ja että niiden arvioitu taloudellinen vaikutus on 204 miljoonaa euroa ja 77 miljoonaa euroa; pohtii kuitenkin, kuvaako tämä vähentyminen sääntöjenvastaisuuksiin liittyvää todellista tilannetta vai onko se pikemminkin merkki siitä, että jäsenvaltioiden seuranta- ja valvontajärjestelmät ovat puutteellisia;

| 6. | kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti jäsenvaltioiden seuranta- ja valvontajärjestelmien toimivuutta sekä varmistamaan, että tiedot sääntöjenvastaisuuksien määrästä jäsenvaltioissa kuvaavat todellista tilannetta; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti jäsenvaltioiden seuranta- ja valvontajärjestelmien toimivuutta sekä varmistamaan, että tiedot sääntöjenvastaisuuksien määrästä jäsenvaltioissa kuvaavat todellista tilannetta;

| 7. | korostaa, että se, että jäsenvaltiot eivät välitä tietoja oikea-aikaisesti tai toimittavat epätarkkoja tietoja, on toistunut useina vuosina; painottaa, että on mahdotonta vertailla ja arvioida objektiivisesti petosten määrää Euroopan unionin jäsenvaltioissa; toteaa, että Euroopan parlamentti, komissio ja OLAF eivät kykene suorittamaan tilanteen arviointiin ja ehdotusten esittämiseen liittyviä tehtäviään asianmukaisesti, ja toistaa, ettei tällaista tilannetta voida sietää pitempään; kehottaa komissiota ottamaan täyden vastuun asiattomasti maksettujen varojen takaisinperinnästä ja palauttamisesta EU:n talousarvioon; kannustaa komissiota vakiinnuttamaan yhtenäiset ilmoittamisperiaatteet kaikissa jäsenvaltioissa ja varmistamaan vertailukelpoisten, luotettavien ja riittävien tietojen keruun; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että se, että jäsenvaltiot eivät välitä tietoja oikea-aikaisesti tai toimittavat epätarkkoja tietoja, on toistunut useina vuosina; painottaa, että on mahdotonta vertailla ja arvioida objektiivisesti petosten määrää Euroopan unionin jäsenvaltioissa; toteaa, että Euroopan parlamentti, komissio ja OLAF eivät kykene suorittamaan tilanteen arviointiin ja ehdotusten esittämiseen liittyviä tehtäviään asianmukaisesti, ja toistaa, ettei tällaista tilannetta voida sietää pitempään; kehottaa komissiota ottamaan täyden vastuun asiattomasti maksettujen varojen takaisinperinnästä ja palauttamisesta EU:n talousarvioon; kannustaa komissiota vakiinnuttamaan yhtenäiset ilmoittamisperiaatteet kaikissa jäsenvaltioissa ja varmistamaan vertailukelpoisten, luotettavien ja riittävien tietojen keruun;

| 8. | korostaa, että Euroopan unionin on lisättävä ponnistelujaan sähköisten viranomaispalvelujen periaatteiden vahvistamiseksi, koska se loisi edellytykset julkisen varainhoidon suuremmalle avoimuudelle; kiinnittää huomiota siihen, että elektronisiin rahasiirtoihin, toisin kuin käteisrahasiirtoihin, liitetään viitetiedot, minkä vuoksi niillä on vaikeampi tehdä petoksia ja niistä on helpompi tunnistaa epäillyt petokset; kannustaa jäsenvaltioita alentamaan raja-arvojaan, jotka ylittävät summat on maksettava muutoin kuin käteisellä; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että Euroopan unionin on lisättävä ponnistelujaan sähköisten viranomaispalvelujen periaatteiden vahvistamiseksi, koska se loisi edellytykset julkisen varainhoidon suuremmalle avoimuudelle; kiinnittää huomiota siihen, että elektronisiin rahasiirtoihin, toisin kuin käteisrahasiirtoihin, liitetään viitetiedot, minkä vuoksi niillä on vaikeampi tehdä petoksia ja niistä on helpompi tunnistaa epäillyt petokset; kannustaa jäsenvaltioita alentamaan raja-arvojaan, jotka ylittävät summat on maksettava muutoin kuin käteisellä;

| 9. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon yhteyden petoksia koskevien jäsenvaltioiden ilmoitusten ja sellaisen yhdenmukaistetun rikoslain puuttumisen välillä, jossa vahvistetaan yhteinen määritelmä unionin taloudellisten etujen suojelun alalla tapahtuvalle petolliselle menettelylle ja rikkomuksille; muistuttaa, että jäsenvaltioiden rikoslainsäädäntöä on yhdenmukaistettu vain rajallisesti; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota ottamaan huomioon yhteyden petoksia koskevien jäsenvaltioiden ilmoitusten ja sellaisen yhdenmukaistetun rikoslain puuttumisen välillä, jossa vahvistetaan yhteinen määritelmä unionin taloudellisten etujen suojelun alalla tapahtuvalle petolliselle menettelylle ja rikkomuksille; muistuttaa, että jäsenvaltioiden rikoslainsäädäntöä on yhdenmukaistettu vain rajallisesti;

| 10. | korostaa, että EU-varojen väärinkäyttöön liittyvistä petoksista on viiden vuoden aikana julkaistu 27 jäsenvaltiossa 233 tutkimusraporttia ja aktiivisimpia raportoimaan ovat olleet Yhdistynyt kuningaskunta, Slovakia, Saksa, Bulgaria, Espanja, Romania ja Viro (5); katsoo, että tutkivalla journalismilla on ollut tärkeä osuus unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavien petosten paljastamisessa ja että se on tärkeä tietolähde, joka myös OLAFin ja jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten tai muiden asianomaisten viranomaisten olisi otettava huomioon; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että EU-varojen väärinkäyttöön liittyvistä petoksista on viiden vuoden aikana julkaistu 27 jäsenvaltiossa 233 tutkimusraporttia ja aktiivisimpia raportoimaan ovat olleet Yhdistynyt kuningaskunta, Slovakia, Saksa, Bulgaria, Espanja, Romania ja Viro (5); katsoo, että tutkivalla journalismilla on ollut tärkeä osuus unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavien petosten paljastamisessa ja että se on tärkeä tietolähde, joka myös OLAFin ja jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten tai muiden asianomaisten viranomaisten olisi otettava huomioon;

| 11. | muistuttaa, että parlamentti kehotti 6. huhtikuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta – Petostentorjunta – Vuosikertomus 2009 (6) ottamaan käyttöön pakolliset kansalliset hallinnointia koskevat ilmoitukset, joita kansalliset tarkastusvirastot asianmukaisesti valvovat ja jotka tilintarkastustuomioistuin vahvistaa; pitää valitettavana, ettei tällaisia lisätoimia ole toteutettu; |
| --- | --- |

11.

muistuttaa, että parlamentti kehotti 6. huhtikuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta – Petostentorjunta – Vuosikertomus 2009 (6) ottamaan käyttöön pakolliset kansalliset hallinnointia koskevat ilmoitukset, joita kansalliset tarkastusvirastot asianmukaisesti valvovat ja jotka tilintarkastustuomioistuin vahvistaa; pitää valitettavana, ettei tällaisia lisätoimia ole toteutettu;

| 12. | pitää erittäin tärkeänä, että petolliseen menettelyyn puututaan asianmukaisesti EU:n tasolla; on hämmästynyt siitä, että OLAFin pääjohtaja on sisällyttänyt tutkintapolitiikan prioriteetteihin vuosiksi 2012 ja 2013 alakohtaiset raja-arvot todennäköisille taloudellisille vaikutuksille, mistä seuraa, että tapauksia, joissa arvioitu taloudellinen vaikutus jää alle raja-arvon, pidetään toisarvoisina eikä niitä todennäköisesti ryhdytä tutkimaan lainkaan; toteaa, että raja-arvo on tullialalle 1 000 000 euroa, Sapard-varoille 100 000 euroa, maatalousrahastoille 250 000 euroa, rakennerahastoille 500 000 euroa, EAKR:lle 1 000 000 euroa, keskitetyille menoille ja ulkoiselle avulle 50 000 euroa ja EU:n henkilöstön osalta 10 000 euroa; katsoo, ettei tätä voida hyväksyä; pyytää pääjohtajaa muuttamaan nykyistä käytäntöä ja luopumaan raja-arvon soveltamisesta töiden priorisointiin; |
| --- | --- |

12.

pitää erittäin tärkeänä, että petolliseen menettelyyn puututaan asianmukaisesti EU:n tasolla; on hämmästynyt siitä, että OLAFin pääjohtaja on sisällyttänyt tutkintapolitiikan prioriteetteihin vuosiksi 2012 ja 2013 alakohtaiset raja-arvot todennäköisille taloudellisille vaikutuksille, mistä seuraa, että tapauksia, joissa arvioitu taloudellinen vaikutus jää alle raja-arvon, pidetään toisarvoisina eikä niitä todennäköisesti ryhdytä tutkimaan lainkaan; toteaa, että raja-arvo on tullialalle 1 000 000 euroa, Sapard-varoille 100 000 euroa, maatalousrahastoille 250 000 euroa, rakennerahastoille 500 000 euroa, EAKR:lle 1 000 000 euroa, keskitetyille menoille ja ulkoiselle avulle 50 000 euroa ja EU:n henkilöstön osalta 10 000 euroa; katsoo, ettei tätä voida hyväksyä; pyytää pääjohtajaa muuttamaan nykyistä käytäntöä ja luopumaan raja-arvon soveltamisesta töiden priorisointiin;

| 13. | kehottaa pitämään Euroopan unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavaa korruptiota petoksena SEUT:n 325 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja sisällyttämään sen komission vuosikertomukseen ”Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaaminen – Petostentorjunta”; |
| --- | --- |

13.

kehottaa pitämään Euroopan unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavaa korruptiota petoksena SEUT:n 325 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja sisällyttämään sen komission vuosikertomukseen ”Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaaminen – Petostentorjunta”;

| 14. | toteaa, että se, missä määrin unionin varoihin liittyvistä rikoksista annetaan tuomioita, vaihtelee Euroopan unionissa huomattavasti jäsenvaltioittain (14 prosentista 80 prosenttiin); korostaa, että jäsenvaltioiden rikosoikeusjärjestelmien yhdenmukaistaminen on edelleen vähäistä ja että oikeudellista yhteistyötä on vahvistettava; vaatii kunnianhimoista eurooppalaista lainsäädäntöä sekä yhteistyön ja koordinoinnin parantamista kaikkien jäsenvaltioiden välillä, jotta varmistetaan tiukkojen rangaistusten määrääminen petoksiin syyllistyneille ja ehkäistään petollista menettelyä; |
| --- | --- |

14.

toteaa, että se, missä määrin unionin varoihin liittyvistä rikoksista annetaan tuomioita, vaihtelee Euroopan unionissa huomattavasti jäsenvaltioittain (14 prosentista 80 prosenttiin); korostaa, että jäsenvaltioiden rikosoikeusjärjestelmien yhdenmukaistaminen on edelleen vähäistä ja että oikeudellista yhteistyötä on vahvistettava; vaatii kunnianhimoista eurooppalaista lainsäädäntöä sekä yhteistyön ja koordinoinnin parantamista kaikkien jäsenvaltioiden välillä, jotta varmistetaan tiukkojen rangaistusten määrääminen petoksiin syyllistyneille ja ehkäistään petollista menettelyä;

| 15. | toteaa, että vuonna 2011 paljastuneista sääntöjenvastaisuuksista takaisin perittävä summa oli 321 miljoonaa euroa, josta jäsenvaltiot ovat jo perineet takaisin 166 miljoonaa euroa; toteaa, että perinteisten omien varojen perintäaste nousi 52 prosenttiin vuonna 2011, kun se vuonna 2010 oli 46 prosenttia; |
| --- | --- |

15.

toteaa, että vuonna 2011 paljastuneista sääntöjenvastaisuuksista takaisin perittävä summa oli 321 miljoonaa euroa, josta jäsenvaltiot ovat jo perineet takaisin 166 miljoonaa euroa; toteaa, että perinteisten omien varojen perintäaste nousi 52 prosenttiin vuonna 2011, kun se vuonna 2010 oli 46 prosenttia;

| 16. | ottaa huomioon OLAFin vuotta 2011 koskevan kertomuksen ja sen yleiskatsauksen vuosina 2006–2011 aloitetuissa oikeustoimissa edistymisestä ja toteaa, että näiden asiakirjojen mukaan yli puolessa näistä tapauksista ei ole vielä saatu tuomioistuimen päätöstä (7); katsoo, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota tullipetoksiin, koska tulliala on yksi niitä aloja Euroopassa, joilla systeemistä korruptiota esiintyy eniten; |
| --- | --- |

16.

ottaa huomioon OLAFin vuotta 2011 koskevan kertomuksen ja sen yleiskatsauksen vuosina 2006–2011 aloitetuissa oikeustoimissa edistymisestä ja toteaa, että näiden asiakirjojen mukaan yli puolessa näistä tapauksista ei ole vielä saatu tuomioistuimen päätöstä (7); katsoo, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota tullipetoksiin, koska tulliala on yksi niitä aloja Euroopassa, joilla systeemistä korruptiota esiintyy eniten;

| 17. | panee huolestuneena merkille, että nykyisen talouskriisin vuoksi komissio ei aio lisätä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisille myönnettävää rahoitusta, jonka myötä EU:n taloudellisia etuja voitaisiin suojella aikaisempaa tehokkaammin osana uutta kattavaa EU-strategiaa; katsoo, että tämän strategian olisi tarjottava johdonmukainen ja kattava vastaus pyrkimyksiin vähentää salakuljetusta ja lisätä kerättäviä tuloja ja täten varmistaa, että tällainen investointi tuottaisi tuloksia tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

17.

panee huolestuneena merkille, että nykyisen talouskriisin vuoksi komissio ei aio lisätä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisille myönnettävää rahoitusta, jonka myötä EU:n taloudellisia etuja voitaisiin suojella aikaisempaa tehokkaammin osana uutta kattavaa EU-strategiaa; katsoo, että tämän strategian olisi tarjottava johdonmukainen ja kattava vastaus pyrkimyksiin vähentää salakuljetusta ja lisätä kerättäviä tuloja ja täten varmistaa, että tällainen investointi tuottaisi tuloksia tulevaisuudessa;

Tulot – omat varat

| 18. | muistuttaa, että arvonlisäveron ja tullien asianmukainen kantaminen vaikuttaa välittömästi sekä jäsenvaltioiden talouteen että EU:n talousarvioon ja että tulojen keräämiseen liittyvien järjestelmien parantaminen ja sen varmistaminen, että kaikki siirrot rekisteröidään muodollisesti ja tuodaan esiin harmaan talouden piiristä, olisi asetettava ehdottomalle etusijalle kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että arvonlisäveron ja tullien asianmukainen kantaminen vaikuttaa välittömästi sekä jäsenvaltioiden talouteen että EU:n talousarvioon ja että tulojen keräämiseen liittyvien järjestelmien parantaminen ja sen varmistaminen, että kaikki siirrot rekisteröidään muodollisesti ja tuodaan esiin harmaan talouden piiristä, olisi asetettava ehdottomalle etusijalle kaikissa jäsenvaltioissa;

| 19. | painottaa tässä yhteydessä, että veropetokset ja veronkierto ovat merkittävä riski EU:n julkisen talouden kannalta; korostaa, että EU:ssa menetetään veropetosten ja veronkierron vuoksi vuosittain arviolta yhden biljoonan euron verran julkisia varoja, mikä merkitsee jokaisen EU:n kansalaisen kannalta arviolta 2 000 euron vuotuista kustannusta; huomauttaa, että saamatta jääneiden verojen keskiarvo Euroopassa ylittää nykyisin jäsenvaltioiden terveydenhuoltoon käyttämien varojen kokonaismäärän ja on yli nelinkertainen verrattuna EU:ssa koulutukseen käytettyihin varoihin; |
| --- | --- |

19.

painottaa tässä yhteydessä, että veropetokset ja veronkierto ovat merkittävä riski EU:n julkisen talouden kannalta; korostaa, että EU:ssa menetetään veropetosten ja veronkierron vuoksi vuosittain arviolta yhden biljoonan euron verran julkisia varoja, mikä merkitsee jokaisen EU:n kansalaisen kannalta arviolta 2 000 euron vuotuista kustannusta; huomauttaa, että saamatta jääneiden verojen keskiarvo Euroopassa ylittää nykyisin jäsenvaltioiden terveydenhuoltoon käyttämien varojen kokonaismäärän ja on yli nelinkertainen verrattuna EU:ssa koulutukseen käytettyihin varoihin;

| 20. | korostaa, että EU:n kansalaiset joutuvat maksamaan jokaisen tulli- ja arvonlisäveropetoksien vuoksi menetetyn euron johtuen mekanismista, jonka mukaan EU:n talousarviota tasapainotetaan bruttokansantuloon perustuviin tuloihin nähden; katsoo, että on mahdoton hyväksyä, että EU:n veronmaksajat itse asiassa tukevat sääntöjenvastaista toimintaa harjoittavia taloudellisia toimijoita; painottaa, että sekä komission että jäsenvaltioiden olisi asetettava veronkierron torjunta ehdottomalle etusijalle; kehottaa jäsenvaltioita yksinkertaistamaan verotusjärjestelmiään ja tekemään niistä avoimempia, koska monimutkaiset ja vaikeaselkoiset verotusjärjestelmät helpottavat liian usein veropetosten tekemistä; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että EU:n kansalaiset joutuvat maksamaan jokaisen tulli- ja arvonlisäveropetoksien vuoksi menetetyn euron johtuen mekanismista, jonka mukaan EU:n talousarviota tasapainotetaan bruttokansantuloon perustuviin tuloihin nähden; katsoo, että on mahdoton hyväksyä, että EU:n veronmaksajat itse asiassa tukevat sääntöjenvastaista toimintaa harjoittavia taloudellisia toimijoita; painottaa, että sekä komission että jäsenvaltioiden olisi asetettava veronkierron torjunta ehdottomalle etusijalle; kehottaa jäsenvaltioita yksinkertaistamaan verotusjärjestelmiään ja tekemään niistä avoimempia, koska monimutkaiset ja vaikeaselkoiset verotusjärjestelmät helpottavat liian usein veropetosten tekemistä;

| 21. | kehottaa komissiota vahvistamaan koordinaatiotoimia jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan kerätä luotettavaa tietoa menetetyistä tulli- ja arvonlisäveromaksuista asianomaisissa valtioissa ja raportoimaan tästä säännöllisesti parlamentille; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota vahvistamaan koordinaatiotoimia jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan kerätä luotettavaa tietoa menetetyistä tulli- ja arvonlisäveromaksuista asianomaisissa valtioissa ja raportoimaan tästä säännöllisesti parlamentille;

| 22. | suhtautuu myönteisesti siihen, että perinteisistä omista varoista 98 prosenttia peritään ilman mainittavia ongelmia, mutta toteaa, että jäsenvaltioiden suorituskyky vaihtelee perittäessä jäljelle jääviä kahta prosenttia (8); |
| --- | --- |

22.

suhtautuu myönteisesti siihen, että perinteisistä omista varoista 98 prosenttia peritään ilman mainittavia ongelmia, mutta toteaa, että jäsenvaltioiden suorituskyky vaihtelee perittäessä jäljelle jääviä kahta prosenttia (8);

Tulli

| 23. | painottaa, että perinteisten omien varojen kohdalla tullimaksuista saadut tulot ovat tärkeä tulonlähde jäsenvaltioiden hallintojen kannalta, jotka pidättävät 25 prosenttia kattaakseen kantamisesta aiheutuvat kulut; toistaa, että sääntöjenvastaisuuksien ja petosten tehokas ehkäiseminen tällä alalla suojaa unionin taloudellisia etuja ja vaikuttaa merkittävästi sisämarkkinoihin, sillä se poistaa tulleja kiertävien taloudellisten toimijoiden epäreilun edun velvoitteensa täyttäviin taloudellisiin toimijoihin nähden; painottaa, että perusongelma aiheutuu ilmoittamatta jääneestä tuonnista tai tuonnista, joka on jäänyt tullin valvonnan ulkopuolelle; |
| --- | --- |

23.

painottaa, että perinteisten omien varojen kohdalla tullimaksuista saadut tulot ovat tärkeä tulonlähde jäsenvaltioiden hallintojen kannalta, jotka pidättävät 25 prosenttia kattaakseen kantamisesta aiheutuvat kulut; toistaa, että sääntöjenvastaisuuksien ja petosten tehokas ehkäiseminen tällä alalla suojaa unionin taloudellisia etuja ja vaikuttaa merkittävästi sisämarkkinoihin, sillä se poistaa tulleja kiertävien taloudellisten toimijoiden epäreilun edun velvoitteensa täyttäviin taloudellisiin toimijoihin nähden; painottaa, että perusongelma aiheutuu ilmoittamatta jääneestä tuonnista tai tuonnista, joka on jäänyt tullin valvonnan ulkopuolelle;

| 24. | on erittäin huolestunut tilintarkastustuomioistuimen päätelmästä, jonka mukaan kansallisessa tullivalvonnassa on vakavia puutteita (9); |
| --- | --- |

24.

on erittäin huolestunut tilintarkastustuomioistuimen päätelmästä, jonka mukaan kansallisessa tullivalvonnassa on vakavia puutteita (9);

| 25. | painottaa, että EU:lla on yksinomainen toimivalta tulliliiton alalla, minkä vuoksi komissio on velvollinen ottamaan käyttöön kaikki tarvittavat toimet, jotta varmistetaan, että jäsenvaltioiden tulliviranomaiset toimivat yhtenäisesti, ja valvomaan niiden täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

25.

painottaa, että EU:lla on yksinomainen toimivalta tulliliiton alalla, minkä vuoksi komissio on velvollinen ottamaan käyttöön kaikki tarvittavat toimet, jotta varmistetaan, että jäsenvaltioiden tulliviranomaiset toimivat yhtenäisesti, ja valvomaan niiden täytäntöönpanoa;

| 26. | kehottaa tutkimaan mahdollisuutta perustaa petosten torjuntaan erikoistuva Euroopan tullivirkailijoiden ryhmä, joka työskentelee kansallisten tulliviranomaisten tukena; |
| --- | --- |

26.

kehottaa tutkimaan mahdollisuutta perustaa petosten torjuntaan erikoistuva Euroopan tullivirkailijoiden ryhmä, joka työskentelee kansallisten tulliviranomaisten tukena;

| 27. | muistuttaa, että 70 prosenttia EU:n tullimenettelyistä on yksinkertaistettu; on erittäin huolestunut havainnoista, joita tilintarkastustuomioistuin esittää erityiskertomuksessaan N:o 1/2010 ja jossa tuodaan esiin alaan liittyviä vakavia puutteita, kuten heikkolaatuiset tai huonosti dokumentoidut tarkastukset, automatisoidun tiedonkäsittelytekniikan vähäinen käyttö, yksinkertaistamiskäytäntöjen liiallinen käyttö ja heikkolaatuiset jälkitarkastukset; |
| --- | --- |

27.

muistuttaa, että 70 prosenttia EU:n tullimenettelyistä on yksinkertaistettu; on erittäin huolestunut havainnoista, joita tilintarkastustuomioistuin esittää erityiskertomuksessaan N:o 1/2010 ja jossa tuodaan esiin alaan liittyviä vakavia puutteita, kuten heikkolaatuiset tai huonosti dokumentoidut tarkastukset, automatisoidun tiedonkäsittelytekniikan vähäinen käyttö, yksinkertaistamiskäytäntöjen liiallinen käyttö ja heikkolaatuiset jälkitarkastukset;

| 28. | painottaa, että uudenaikaiset tietotekniset ratkaisut ja suora tiedonsaanti ovat ratkaisevassa asemassa tulliliiton tehokkaan toiminnan kannalta; katsoo, että olemassa olevat ratkaisut eivät ole tyydyttäviä; on erityisen huolestunut havainnosta, joka esitettiin toukokuussa 2012 julkaistussa Eurofisc-verkoston ensimmäisessä toimintakertomuksessa vuodeksi 2011 (10) ja jonka mukaan useimpien jäsenvaltioiden veroviranomaisilla ei ole suoraa yhteyttä tullitietoihin, minkä vuoksi tullitietojen automaattinen ristiintarkastaminen verotietojen kanssa ei ole mahdollista; |
| --- | --- |

28.

painottaa, että uudenaikaiset tietotekniset ratkaisut ja suora tiedonsaanti ovat ratkaisevassa asemassa tulliliiton tehokkaan toiminnan kannalta; katsoo, että olemassa olevat ratkaisut eivät ole tyydyttäviä; on erityisen huolestunut havainnosta, joka esitettiin toukokuussa 2012 julkaistussa Eurofisc-verkoston ensimmäisessä toimintakertomuksessa vuodeksi 2011 (10) ja jonka mukaan useimpien jäsenvaltioiden veroviranomaisilla ei ole suoraa yhteyttä tullitietoihin, minkä vuoksi tullitietojen automaattinen ristiintarkastaminen verotietojen kanssa ei ole mahdollista;

| 29. | pitää valitettavana, että komissio ja jäsenvaltiot eivät ole pystyneet varmistamaan uudistetun tullikoodeksin pikaista täytäntöönpanoa; korostaa, että arvioiden mukaan uuden tullikoodeksin täytäntöönpanon viivästyminen johtaa noin 2,5 miljardin euron toimintakulusäästöjen menettämiseen täydelliseen toimivuuteen verrattuna ja jopa 50 miljardin euron menettämiseen laajennetuilla kansainvälisen kaupan markkinoilla (11); kehottaa komissiota arvioimaan uudistetun tullikoodeksin täysimääräisen täytäntöönpanon siirtämisestä aiheutuvia kustannuksia ja arvioimaan määrällisesti seurauksia, joita tällaisesta siirtämisestä aiheutuu talousarvioon nähden; |
| --- | --- |

29.

pitää valitettavana, että komissio ja jäsenvaltiot eivät ole pystyneet varmistamaan uudistetun tullikoodeksin pikaista täytäntöönpanoa; korostaa, että arvioiden mukaan uuden tullikoodeksin täytäntöönpanon viivästyminen johtaa noin 2,5 miljardin euron toimintakulusäästöjen menettämiseen täydelliseen toimivuuteen verrattuna ja jopa 50 miljardin euron menettämiseen laajennetuilla kansainvälisen kaupan markkinoilla (11); kehottaa komissiota arvioimaan uudistetun tullikoodeksin täysimääräisen täytäntöönpanon siirtämisestä aiheutuvia kustannuksia ja arvioimaan määrällisesti seurauksia, joita tällaisesta siirtämisestä aiheutuu talousarvioon nähden;

| 30. | korostaa tarvetta tehostaa entisestään tullipetosten torjuntaa, panee tyytyväisenä merkille petostentorjuntaan tarkoitetun passitustietojärjestelmän (ATIS) perustamisen ja toteaa, että kyseessä on keskustietorekisteri, joka on suunniteltu siten, että kaikki toimivaltaiset viranomaiset saavat tiedot kauttakuljetettavien tavaroiden liikkeistä EU:n alueella; |
| --- | --- |

30.

korostaa tarvetta tehostaa entisestään tullipetosten torjuntaa, panee tyytyväisenä merkille petostentorjuntaan tarkoitetun passitustietojärjestelmän (ATIS) perustamisen ja toteaa, että kyseessä on keskustietorekisteri, joka on suunniteltu siten, että kaikki toimivaltaiset viranomaiset saavat tiedot kauttakuljetettavien tavaroiden liikkeistä EU:n alueella;

| 31. | ottaa huomioon, että vuonna 2011 toteutetut EU:n ja sen jäsenvaltioiden ja joidenkin EU:n ulkopuolisten maiden väliset yhteiset tullioperaatiot onnistuivat, ja kannustaa toteuttamaan tällaisia operaatioita säännöllisesti arkojen tavaroiden salakuljetuksen ja tietyillä riskialoilla esiintyvien petosten torjumiseksi; toteaa, että vuonna 2011 toteutetut yhteiset tullioperaatiot johtivat 1,2 miljoonan savukkeen takavarikointiin sekä yhteensä yli 1,7 miljoonan arvoisten vero- ja tullipetosten paljastumiseen; |
| --- | --- |

31.

ottaa huomioon, että vuonna 2011 toteutetut EU:n ja sen jäsenvaltioiden ja joidenkin EU:n ulkopuolisten maiden väliset yhteiset tullioperaatiot onnistuivat, ja kannustaa toteuttamaan tällaisia operaatioita säännöllisesti arkojen tavaroiden salakuljetuksen ja tietyillä riskialoilla esiintyvien petosten torjumiseksi; toteaa, että vuonna 2011 toteutetut yhteiset tullioperaatiot johtivat 1,2 miljoonan savukkeen takavarikointiin sekä yhteensä yli 1,7 miljoonan arvoisten vero- ja tullipetosten paljastumiseen;

Arvonlisävero

| 32. | muistuttaa, että asianmukaiset tullimenettelyt vaikuttavat välittömästi arvonlisäveron laskemiseen; pitää valitettavina tilintarkastustuomioistuimen tällä alalla havaitsemia puutteita; on erityisen huolestunut sen johdosta, että tilintarkastustuomioistuin toteaa erityiskertomuksessaan nro 13/2011, että pelkästään tullimenettelyn 42 (12) soveltamisesta seurasi vuonna 2009 ekstrapoloituja menetyksiä noin 2 200 miljoonaa euroa (13) seitsemässä tarkastuksen kohteena olleessa jäsenvaltiossa; määrä vastaa 29:ää prosenttia alv:stä, joka olisi teoreettisesti ollut sovellettavissa kaiken tullimenettelyn 42 alaisen tuonnin veron perusteeseen vuonna 2009 kyseisissä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

32.

muistuttaa, että asianmukaiset tullimenettelyt vaikuttavat välittömästi arvonlisäveron laskemiseen; pitää valitettavina tilintarkastustuomioistuimen tällä alalla havaitsemia puutteita; on erityisen huolestunut sen johdosta, että tilintarkastustuomioistuin toteaa erityiskertomuksessaan nro 13/2011, että pelkästään tullimenettelyn 42 (12) soveltamisesta seurasi vuonna 2009 ekstrapoloituja menetyksiä noin 2 200 miljoonaa euroa (13) seitsemässä tarkastuksen kohteena olleessa jäsenvaltiossa; määrä vastaa 29:ää prosenttia alv:stä, joka olisi teoreettisesti ollut sovellettavissa kaiken tullimenettelyn 42 alaisen tuonnin veron perusteeseen vuonna 2009 kyseisissä jäsenvaltioissa;

| 33. | on erittäin huolestunut arvonlisäveropetoksien laajasta levinneisyydestä; korostaa, että arvonlisäveron kantotapa on säilynyt muuttumattomana sen käyttöönotosta alkaen; korostaa, että malli on vanhentunut, kun otetaan huomioon lukuisat muutokset teknologisessa ja taloudellisessa ympäristössä; painottaa, että välittömän verotuksen alalla toteutettavat aloitteet edellyttävät neuvoston yksimielistä päätöstä; pitää valitettavana, että kaksi tärkeää alv-petosten torjuntaa koskevaa aloitetta, joista toinen on ehdotus neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta arvonlisäpetosten vastaisen nopean reagoinnin mekanismin osalta (COM(2012)0428) ja toinen on ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta tiettyjen petosalttiiden tavaroiden luovutuksiin ja tiettyjen petosalttiiden palvelujen suorituksiin vapaaehtoisesti ja tilapäisesti sovellettavan käännetyn verovelvollisuuden osalta (COM(2009)0511), ovat tällä hetkellä juuttuneina neuvostoon (14); |
| --- | --- |

33.

on erittäin huolestunut arvonlisäveropetoksien laajasta levinneisyydestä; korostaa, että arvonlisäveron kantotapa on säilynyt muuttumattomana sen käyttöönotosta alkaen; korostaa, että malli on vanhentunut, kun otetaan huomioon lukuisat muutokset teknologisessa ja taloudellisessa ympäristössä; painottaa, että välittömän verotuksen alalla toteutettavat aloitteet edellyttävät neuvoston yksimielistä päätöstä; pitää valitettavana, että kaksi tärkeää alv-petosten torjuntaa koskevaa aloitetta, joista toinen on ehdotus neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta arvonlisäpetosten vastaisen nopean reagoinnin mekanismin osalta (COM(2012)0428) ja toinen on ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta tiettyjen petosalttiiden tavaroiden luovutuksiin ja tiettyjen petosalttiiden palvelujen suorituksiin vapaaehtoisesti ja tilapäisesti sovellettavan käännetyn verovelvollisuuden osalta (COM(2009)0511), ovat tällä hetkellä juuttuneina neuvostoon (14);

| 34. | toteaa, että liiketoimista veroviranomaisille tehtävien ilmoitusten olisi oltava reaaliaikaisia, jotta voidaan torjua veronkiertoa; |
| --- | --- |

34.

toteaa, että liiketoimista veroviranomaisille tehtävien ilmoitusten olisi oltava reaaliaikaisia, jotta voidaan torjua veronkiertoa;

| 35. | katsoo, että poistamalla rekisteröimättömät siirrot on mahdollista vähentää kantamatta jäävän arvonlisäveron määrää; |
| --- | --- |

35.

katsoo, että poistamalla rekisteröimättömät siirrot on mahdollista vähentää kantamatta jäävän arvonlisäveron määrää;

Savukkeiden salakuljetus

| 36. | toteaa, että raskaasti verotettavien tavaroiden salakuljetus aiheuttaa huomattavia tulonmenetyksiä EU:n ja sen jäsenvaltioiden talousarvioille ja että EU:ssa tapahtuvasta savukkeiden salakuljetuksesta johtuvan välittömän tullitulojen menetyksen arvioidaan olevan yli 10 miljardia euroa vuodessa; |
| --- | --- |

36.

toteaa, että raskaasti verotettavien tavaroiden salakuljetus aiheuttaa huomattavia tulonmenetyksiä EU:n ja sen jäsenvaltioiden talousarvioille ja että EU:ssa tapahtuvasta savukkeiden salakuljetuksesta johtuvan välittömän tullitulojen menetyksen arvioidaan olevan yli 10 miljardia euroa vuodessa;

| 37. | korostaa, että savukkeiden salakuljetus on kansainvälisten rikollisjärjestöjen merkittävä rahoituslähde; korostaa näin ollen, että EU:n itärajalla tapahtuvan savukkeiden ja alkoholin salakuljetuksen torjumiseksi on tärkeää vahvistaa komission toimintasuunnitelman ulkoista ulottuvuutta, johon kuuluu naapurimaiden täytäntöönpanovalmiuksien kehittämisen tukeminen, teknisen avun ja koulutuksen tarjoaminen, tietoisuuden lisääminen, operatiivisen yhteistyön lisääminen, kuten yhteiset tullioperaatiot sekä tietokantojen vastavuoroinen hyödyntäminen ja kansainvälisen yhteistyön tiivistäminen; korostaa erityisesti jäsenvaltioiden Venäjän ja itäisten kumppanuusmaiden (Armenia, Azerbaidžan, Valko-Venäjä, Georgia, Moldova ja Ukraina) kanssa harjoittaman yhteistyön merkitystä toimintasuunnitelmassa ehdotettujen kohdennettujen toimien täytäntöönpanon osalta; |
| --- | --- |

37.

korostaa, että savukkeiden salakuljetus on kansainvälisten rikollisjärjestöjen merkittävä rahoituslähde; korostaa näin ollen, että EU:n itärajalla tapahtuvan savukkeiden ja alkoholin salakuljetuksen torjumiseksi on tärkeää vahvistaa komission toimintasuunnitelman ulkoista ulottuvuutta, johon kuuluu naapurimaiden täytäntöönpanovalmiuksien kehittämisen tukeminen, teknisen avun ja koulutuksen tarjoaminen, tietoisuuden lisääminen, operatiivisen yhteistyön lisääminen, kuten yhteiset tullioperaatiot sekä tietokantojen vastavuoroinen hyödyntäminen ja kansainvälisen yhteistyön tiivistäminen; korostaa erityisesti jäsenvaltioiden Venäjän ja itäisten kumppanuusmaiden (Armenia, Azerbaidžan, Valko-Venäjä, Georgia, Moldova ja Ukraina) kanssa harjoittaman yhteistyön merkitystä toimintasuunnitelmassa ehdotettujen kohdennettujen toimien täytäntöönpanon osalta;

| 38. | katsoo, että itäraja on tässä yhteydessä erityisen riskialtis maantieteellinen alue; suhtautuu myönteisesti komission julkaisemaan toimintasuunnitelmaan savukkeiden ja alkoholin salakuljetuksen torjumiseksi EU:n itärajalla; |
| --- | --- |

38.

katsoo, että itäraja on tässä yhteydessä erityisen riskialtis maantieteellinen alue; suhtautuu myönteisesti komission julkaisemaan toimintasuunnitelmaan savukkeiden ja alkoholin salakuljetuksen torjumiseksi EU:n itärajalla;

| 39. | suhtautuu myönteisesti petostentorjuntaviraston toimiin edellä mainitun toimintasuunnitelman täytäntöön panemiseksi; suhtautuu erittäin myönteisesti menestyksekkääseen Barrel-operaatioon, johon osallistui 24 jäsenvaltiota sekä Norja, Sveitsi, Kroatia ja Turkki, ja aktiivisen panoksensa antoivat verotuksesta ja tulliliitosta vastaava komission pääosasto, Europol, Frontex ja Maailman tullijärjestö; toteaa, että operaation seurauksena takavarikoitiin 1,2 miljoonaa savuketta; |
| --- | --- |

39.

suhtautuu myönteisesti petostentorjuntaviraston toimiin edellä mainitun toimintasuunnitelman täytäntöön panemiseksi; suhtautuu erittäin myönteisesti menestyksekkääseen Barrel-operaatioon, johon osallistui 24 jäsenvaltiota sekä Norja, Sveitsi, Kroatia ja Turkki, ja aktiivisen panoksensa antoivat verotuksesta ja tulliliitosta vastaava komission pääosasto, Europol, Frontex ja Maailman tullijärjestö; toteaa, että operaation seurauksena takavarikoitiin 1,2 miljoonaa savuketta;

| 40. | suhtautuu myönteisesti siihen, että sopimuspöytäkirja tupakkatuotteiden laittoman kaupan torjumiseksi hyväksyttiin 12. marraskuuta 2012 Maailman terveysjärjestön (WHO) tupakoinnin torjuntaa koskevan puitesopimuksen osapuolten viidennessä kokouksessa; |
| --- | --- |

40.

suhtautuu myönteisesti siihen, että sopimuspöytäkirja tupakkatuotteiden laittoman kaupan torjumiseksi hyväksyttiin 12. marraskuuta 2012 Maailman terveysjärjestön (WHO) tupakoinnin torjuntaa koskevan puitesopimuksen osapuolten viidennessä kokouksessa;

Menot

| 41. | muistuttaa, että 94 prosenttia EU:n talousarviosta investoidaan jäsenvaltioihin, ja että tällaisina taloudellisesti vaikeina aikoina on olennaisen tärkeää, että kaikki varat käytetään asianmukaisesti; katsoo näin ollen, että EU:n talousarvioon kohdistuvien petoksien torjuminen kaikissa rahoitusohjelmissa on asetettava etusijalle, jotta helpotetaan menetettyjen varojen palauttamista ja varmistetaan, että EU:n talousarviota käytetään sen tärkeimpien tavoitteiden, kuten työpaikkojen ja kasvun luomisen, saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

41.

muistuttaa, että 94 prosenttia EU:n talousarviosta investoidaan jäsenvaltioihin, ja että tällaisina taloudellisesti vaikeina aikoina on olennaisen tärkeää, että kaikki varat käytetään asianmukaisesti; katsoo näin ollen, että EU:n talousarvioon kohdistuvien petoksien torjuminen kaikissa rahoitusohjelmissa on asetettava etusijalle, jotta helpotetaan menetettyjen varojen palauttamista ja varmistetaan, että EU:n talousarviota käytetään sen tärkeimpien tavoitteiden, kuten työpaikkojen ja kasvun luomisen, saavuttamiseksi;

| 42. | pitää valitettavana, että suurin osa sääntöjenvastaisuuksista EU:n menoissa tapahtuu kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

42.

pitää valitettavana, että suurin osa sääntöjenvastaisuuksista EU:n menoissa tapahtuu kansallisella tasolla;

| 43. | korostaa, että avoimuuden lisääminen on avain petollisten menettelyjen paljastamiseen, koska se mahdollistaa asianmukaisen valvonnan; palauttaa mieliin, että parlamentti kehotti edeltävinä vuosina komissiota ryhtymään toimiin sen varmistamiseksi, että tietoa EU-varojen edunsaajista on saatavissa yhdestä yhteyspisteestä; pitää valitettavana, ettei tätä toimenpidettä ole pantu täytäntöön; kehottaa siksi toistamiseen komissiota suunnittelemaan toimia oikeudellisten järjestelyjen avoimuuden lisäämiseksi sekä luomaan järjestelmän, jossa kaikkien EU- varojen saajien nimet julkaistaan samalla verkkosivustolla riippumatta varojen hoitajasta ja kaikilta jäsenvaltioilta vähintään yhdellä unionin virallisella kielellä saatujen standardoitujen tietojen perusteella; kehottaa jäsenvaltioita toimimaan yhteistyössä komission kanssa ja toimittamaan sille täysimääräiset ja luotettavat tiedot jäsenvaltioiden hallinnoimien EU:n varojen saajista; kehottaa komissiota arvioimaan ”yhteisen hallinnoinnin” järjestelmän ja antamaan parlamentille kertomuksen mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

43.

korostaa, että avoimuuden lisääminen on avain petollisten menettelyjen paljastamiseen, koska se mahdollistaa asianmukaisen valvonnan; palauttaa mieliin, että parlamentti kehotti edeltävinä vuosina komissiota ryhtymään toimiin sen varmistamiseksi, että tietoa EU-varojen edunsaajista on saatavissa yhdestä yhteyspisteestä; pitää valitettavana, ettei tätä toimenpidettä ole pantu täytäntöön; kehottaa siksi toistamiseen komissiota suunnittelemaan toimia oikeudellisten järjestelyjen avoimuuden lisäämiseksi sekä luomaan järjestelmän, jossa kaikkien EU- varojen saajien nimet julkaistaan samalla verkkosivustolla riippumatta varojen hoitajasta ja kaikilta jäsenvaltioilta vähintään yhdellä unionin virallisella kielellä saatujen standardoitujen tietojen perusteella; kehottaa jäsenvaltioita toimimaan yhteistyössä komission kanssa ja toimittamaan sille täysimääräiset ja luotettavat tiedot jäsenvaltioiden hallinnoimien EU:n varojen saajista; kehottaa komissiota arvioimaan ”yhteisen hallinnoinnin” järjestelmän ja antamaan parlamentille kertomuksen mahdollisimman pian;

Maatalous

| 44. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Alankomaissa, Puolassa ja Suomessa on parannettu johdonmukaista ilmoittamista koskevien sääntöjen noudattamista ja että kaikkien EU:n 27 jäsenvaltion yhteenlaskettu noudattamisaste on noussut noin 93 prosenttiin verrattuna vuoteen 2010, jolloin se oli 90 prosenttia; |
| --- | --- |

44.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Alankomaissa, Puolassa ja Suomessa on parannettu johdonmukaista ilmoittamista koskevien sääntöjen noudattamista ja että kaikkien EU:n 27 jäsenvaltion yhteenlaskettu noudattamisaste on noussut noin 93 prosenttiin verrattuna vuoteen 2010, jolloin se oli 90 prosenttia;

| 45. | korostaa kuitenkin, että koska EU:ssa on ainakin 20 miljoonaa ilmoitettua merkitykseltään vähäistä julkisen sektorin korruptiotapausta, on selvää, että korruptioilmiö heijastuu myös jäsenvaltioiden julkisen hallinnon osiin (ja vastaaviin poliittisiin henkilöihin), jotka ovat vastuussa unionin varojen ja muiden taloudellisten etujen hallinnoinnista (15); toteaa, että maatalouden alalla vuonna 2011 petoksiksi ilmoitettujen säännönvastaisuuksien määrä (yhteensä 139) ei vastaa todellisuutta; panee merkille, että komissio kääntyi jäsenvaltioiden puoleen ja ilmaisi huolestuneisuutensa siitä, että ilmoitukset petoksista eivät ehkä ole täysin luotettavia, minkä myös komissio itse takaa ja kiinnittää huomiota siihen, että tietyissä jäsenvaltioissa ilmoitettujen petosten lukumäärä on alhainen; kehottaa tehostamaan edelleen yhteistyötä ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista jäsenvaltioiden välillä, jotta voidaan puuttua petoksiin ja ilmoittaa niistä komissiolle; |
| --- | --- |

45.

korostaa kuitenkin, että koska EU:ssa on ainakin 20 miljoonaa ilmoitettua merkitykseltään vähäistä julkisen sektorin korruptiotapausta, on selvää, että korruptioilmiö heijastuu myös jäsenvaltioiden julkisen hallinnon osiin (ja vastaaviin poliittisiin henkilöihin), jotka ovat vastuussa unionin varojen ja muiden taloudellisten etujen hallinnoinnista (15); toteaa, että maatalouden alalla vuonna 2011 petoksiksi ilmoitettujen säännönvastaisuuksien määrä (yhteensä 139) ei vastaa todellisuutta; panee merkille, että komissio kääntyi jäsenvaltioiden puoleen ja ilmaisi huolestuneisuutensa siitä, että ilmoitukset petoksista eivät ehkä ole täysin luotettavia, minkä myös komissio itse takaa ja kiinnittää huomiota siihen, että tietyissä jäsenvaltioissa ilmoitettujen petosten lukumäärä on alhainen; kehottaa tehostamaan edelleen yhteistyötä ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista jäsenvaltioiden välillä, jotta voidaan puuttua petoksiin ja ilmoittaa niistä komissiolle;

| 46. | on edelleen huolestunut siitä, että Ranskan, Saksan, Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoittama petosten määrä on epäilyttävän alhainen, erityisesti ottaen huomioon niiden koon ja niiden saaman taloudellisen tuen; pitää valitettavana, että komissio ei antanut vuosikertomuksessaan lopullista vastausta kysymykseen siitä, johtuvatko Ranskan, Saksan, Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoittamat alhaiset petosepäilyjen määrät siitä, että ilmoitusperiaatteita ei ole noudatettu, vai näissä jäsenvaltioissa käytössä olevien valvontajärjestelmien kyvystä havaita petoksia; kehottaa edellä mainittuja jäsenvaltioita toimittamaan mahdollisimman pikaisesti yksityiskohtaisen ja perusteellisen selvityksen niiden ilmoittamista alhaisista epäiltyjen petosten määristä; |
| --- | --- |

46.

on edelleen huolestunut siitä, että Ranskan, Saksan, Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoittama petosten määrä on epäilyttävän alhainen, erityisesti ottaen huomioon niiden koon ja niiden saaman taloudellisen tuen; pitää valitettavana, että komissio ei antanut vuosikertomuksessaan lopullista vastausta kysymykseen siitä, johtuvatko Ranskan, Saksan, Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoittamat alhaiset petosepäilyjen määrät siitä, että ilmoitusperiaatteita ei ole noudatettu, vai näissä jäsenvaltioissa käytössä olevien valvontajärjestelmien kyvystä havaita petoksia; kehottaa edellä mainittuja jäsenvaltioita toimittamaan mahdollisimman pikaisesti yksityiskohtaisen ja perusteellisen selvityksen niiden ilmoittamista alhaisista epäiltyjen petosten määristä;

| 47. | panee merkille, että ilmoitettujen petosten alhainen lukumäärä tietyissä jäsenvaltioissa saattaa johtua siitä, että tapaukset, joita yhdessä jäsenvaltioissa pidetään väärinkäytöksinä, ei välttämättä katsota laittomiksi toisessa jäsenvaltiossa, ja kehottaa näin ollen komissiota määrittämään ja esittämään selvennykset mainituissa tapauksissa, yhdenmukaistamaan petosten määrittelyperusteet ja välittämään ne kaikille jäsenvaltioille; |
| --- | --- |

47.

panee merkille, että ilmoitettujen petosten alhainen lukumäärä tietyissä jäsenvaltioissa saattaa johtua siitä, että tapaukset, joita yhdessä jäsenvaltioissa pidetään väärinkäytöksinä, ei välttämättä katsota laittomiksi toisessa jäsenvaltiossa, ja kehottaa näin ollen komissiota määrittämään ja esittämään selvennykset mainituissa tapauksissa, yhdenmukaistamaan petosten määrittelyperusteet ja välittämään ne kaikille jäsenvaltioille;

| 48. | kehottaa komissiota tarkistamaan raportointijärjestelmän ja yhdenmukaistamaan jäsenvaltioiden käytännöt väärinkäytöksiin puuttumisessa ja niiden ilmoittamisessa komissiolle; katsoo, että tarkoituksena on tehostaa tutkimuksia ja samalla edistää tutkimusten kohteena olevien henkilöiden prosessuaalisten oikeuksien selventämistä; |
| --- | --- |

48.

kehottaa komissiota tarkistamaan raportointijärjestelmän ja yhdenmukaistamaan jäsenvaltioiden käytännöt väärinkäytöksiin puuttumisessa ja niiden ilmoittamisessa komissiolle; katsoo, että tarkoituksena on tehostaa tutkimuksia ja samalla edistää tutkimusten kohteena olevien henkilöiden prosessuaalisten oikeuksien selventämistä;

| 49. | toteaa, että YMP:n varojen väärinkäyttämisen estämiseksi tulevaisuudessa ongelman tilastollisen käsittelemisen lisäksi on myös analysoitava, miten petoksen mekanismit toimivat erityisesti vakavissa tapauksissa; katsoo myös, että jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava kaikista havaitsemistaan sääntöjenvastaisuuksista komissiolle ja että petokseksi ilmoitetut sääntöjenvastaisuudet olisi tutkittava perusteellisesti; |
| --- | --- |

49.

toteaa, että YMP:n varojen väärinkäyttämisen estämiseksi tulevaisuudessa ongelman tilastollisen käsittelemisen lisäksi on myös analysoitava, miten petoksen mekanismit toimivat erityisesti vakavissa tapauksissa; katsoo myös, että jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava kaikista havaitsemistaan sääntöjenvastaisuuksista komissiolle ja että petokseksi ilmoitetut sääntöjenvastaisuudet olisi tutkittava perusteellisesti;

| 50. | korostaa, että ajan tasalle saatetun monialaisen asetuksen muutetun 43 artiklan mukaisesti komissio olisi valtuutettava alentamaan jäsenvaltiolle maksettavia kuukausi- tai välimaksuja tai keskeyttämään ne, jos kyseisiä kansallisen valvontajärjestelmien keskeisiä piirteitä ei ole tai ne ovat tehottomia havaittujen puutteiden vakavuuden tai jatkuvuuden vuoksi tai jos sääntöjenvastaisia maksuja ei peritä takaisin asianmukaista huolellisuutta noudattaen, tai jos






  a) | edellä tarkoitetut puutteet ovat luonteeltaan jatkuvia ja ovat olleet syynä vähintään kahteen kyseisen asetuksen 54 artiklan nojalla annettuun täytäntöönpanosäädökseen, joilla kyseisen jäsenvaltion asianmukaisia menoja on jätetty unionin rahoituksen ulkopuolelle; tai |
| --- | --- | --- |

50.

korostaa, että ajan tasalle saatetun monialaisen asetuksen muutetun 43 artiklan mukaisesti komissio olisi valtuutettava alentamaan jäsenvaltiolle maksettavia kuukausi- tai välimaksuja tai keskeyttämään ne, jos kyseisiä kansallisen valvontajärjestelmien keskeisiä piirteitä ei ole tai ne ovat tehottomia havaittujen puutteiden vakavuuden tai jatkuvuuden vuoksi tai jos sääntöjenvastaisia maksuja ei peritä takaisin asianmukaista huolellisuutta noudattaen, tai jos

a)

edellä tarkoitetut puutteet ovat luonteeltaan jatkuvia ja ovat olleet syynä vähintään kahteen kyseisen asetuksen 54 artiklan nojalla annettuun täytäntöönpanosäädökseen, joilla kyseisen jäsenvaltion asianmukaisia menoja on jätetty unionin rahoituksen ulkopuolelle; tai

| b) | komissio katsoo, ettei kyseinen jäsenvaltio pysty toteuttamaan tarvittavia korjaavia toimenpiteitä lähitulevaisuudessa noudattaen selkeitä edistymistä mittaavia indikaattoreita sisältävää toimintasuunnitelmaa, joka on laadittu komissiota kuullen; |
| --- | --- |

b)

komissio katsoo, ettei kyseinen jäsenvaltio pysty toteuttamaan tarvittavia korjaavia toimenpiteitä lähitulevaisuudessa noudattaen selkeitä edistymistä mittaavia indikaattoreita sisältävää toimintasuunnitelmaa, joka on laadittu komissiota kuullen;

| 51. | on huolissaan siitä, että varainhoitovuoden 2011 lopussa tuensaajilta on edelleen perimättä yhteensä 1,2 miljardia euroa Euroopan maatalouden tukirahaston varoja; |
| --- | --- |

51.

on huolissaan siitä, että varainhoitovuoden 2011 lopussa tuensaajilta on edelleen perimättä yhteensä 1,2 miljardia euroa Euroopan maatalouden tukirahaston varoja;

| 52. | kehottaa komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet tehokkaan takaisinperintäjärjestelmän luomiseksi siten, että nykyiseen uudistukseen perustuva kehitys otetaan huomioon, ja tiedottamaan saavutetusta edistyksestä Euroopan parlamentille unionin taloudellisten etujen suojaamista koskevassa seuraavassa vuosikertomuksessa; |
| --- | --- |

52.

kehottaa komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet tehokkaan takaisinperintäjärjestelmän luomiseksi siten, että nykyiseen uudistukseen perustuva kehitys otetaan huomioon, ja tiedottamaan saavutetusta edistyksestä Euroopan parlamentille unionin taloudellisten etujen suojaamista koskevassa seuraavassa vuosikertomuksessa;

| 53. | korostaa, että ”lieviä rikoksia” koskeva menettely olisi palautettava voimaan ja että ajan tasalle saatetun monialaisen asetuksen 56 artiklan 3 kohdan mukaista perintää ei tarvitse panna täytäntöön tapauksissa, joissa tähän mennessä kertyneet kustannukset ja perinnän todennäköiset kustannukset ovat perittävää summaa suuremmat; kehottaa komissiota määrittämään paikallisen hallinnoinnin yksinkertaistamiseksi, että mainittu ehto katsotaan täytetyksi, kun edunsaajalta perittävän yksittäisen maksun summa on enintään 300 euroa; katsoo, että luopumalla pienten ja hyvin pienten summien perimisestä kansalliset ja alueelliset viranomaiset voivat vähentää hallinnollista rasitusta, tutkia vakavia sääntöjenvastaisuuksia tehokkaammin ja ryhtyä asianmukaisiin toimiin niiden torjumiseksi; |
| --- | --- |

53.

korostaa, että ”lieviä rikoksia” koskeva menettely olisi palautettava voimaan ja että ajan tasalle saatetun monialaisen asetuksen 56 artiklan 3 kohdan mukaista perintää ei tarvitse panna täytäntöön tapauksissa, joissa tähän mennessä kertyneet kustannukset ja perinnän todennäköiset kustannukset ovat perittävää summaa suuremmat; kehottaa komissiota määrittämään paikallisen hallinnoinnin yksinkertaistamiseksi, että mainittu ehto katsotaan täytetyksi, kun edunsaajalta perittävän yksittäisen maksun summa on enintään 300 euroa; katsoo, että luopumalla pienten ja hyvin pienten summien perimisestä kansalliset ja alueelliset viranomaiset voivat vähentää hallinnollista rasitusta, tutkia vakavia sääntöjenvastaisuuksia tehokkaammin ja ryhtyä asianmukaisiin toimiin niiden torjumiseksi;

| 54. | toteaa, että maatalouden alalla tehtiin sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyn yhteydessä tarkastuskäyntejä, joiden seurauksena komissio teki rahoitusoikaisuja yhteensä 822 miljoonan euron arvosta; ottaa lisäksi huomioon, että vahvistettujen oikaisujen kokonaismäärä oli 1 068 miljoonaa euroa; toteaa huolestuneena, että takaisinperintäaste laski vuonna 2011 maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla 77 prosenttiin, kun se vuonna 2010 oli ollut 85 prosenttia; |
| --- | --- |

54.

toteaa, että maatalouden alalla tehtiin sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyn yhteydessä tarkastuskäyntejä, joiden seurauksena komissio teki rahoitusoikaisuja yhteensä 822 miljoonan euron arvosta; ottaa lisäksi huomioon, että vahvistettujen oikaisujen kokonaismäärä oli 1 068 miljoonaa euroa; toteaa huolestuneena, että takaisinperintäaste laski vuonna 2011 maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla 77 prosenttiin, kun se vuonna 2010 oli ollut 85 prosenttia;

| 55. | korostaa, että olisi kiinnitettävä huomiota siihen, miten edelleen suhteellisen pitkiä palautusmenettelyjä tehostetaan; |
| --- | --- |

55.

korostaa, että olisi kiinnitettävä huomiota siihen, miten edelleen suhteellisen pitkiä palautusmenettelyjä tehostetaan;

Koheesiopolitiikka

| 56. | pitää myönteisenä, että komissio teki vuonna 2011 rahoitusoikaisuja 624 miljoonan euron edestä 673 miljoonasta eurosta ja että takaisinperintäaste nousi koheesiopolitiikan alalla 93 prosenttiin, kun se vuonna 2010 oli ollut 69 prosenttia; painottaa kuitenkin, että rahoitusoikaisujen kumulatiivinen täytäntöönpanoaste on vain 72 prosenttia ja että 2,5 miljardia euroa on edelleen perimättä; |
| --- | --- |

56.

pitää myönteisenä, että komissio teki vuonna 2011 rahoitusoikaisuja 624 miljoonan euron edestä 673 miljoonasta eurosta ja että takaisinperintäaste nousi koheesiopolitiikan alalla 93 prosenttiin, kun se vuonna 2010 oli ollut 69 prosenttia; painottaa kuitenkin, että rahoitusoikaisujen kumulatiivinen täytäntöönpanoaste on vain 72 prosenttia ja että 2,5 miljardia euroa on edelleen perimättä;

| 57. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yksinkertaistamaan asianomaisia julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ja rakennerahastojen hallinnointia koskevia menettelysääntöjä; |
| --- | --- |

57.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yksinkertaistamaan asianomaisia julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ja rakennerahastojen hallinnointia koskevia menettelysääntöjä;

| 58. | toteaa, että jotkin suuret jäsenvaltiot, kuten Ranska, eivät ilmoittaneet vuonna 2011 yhtään koheesiopolitiikkaan liittyvää sääntöjenvastaisuutta; kehottaa komissiota tutkimaan, mistä tämä johtuu, ja määrittämään, toimivatko seuranta- ja valvontajärjestelmät asianmukaisesti sellaisissa jäsenvaltioissa, jotka eivät ilmoita yhtään sääntöjenvastaisuutta; |
| --- | --- |

58.

toteaa, että jotkin suuret jäsenvaltiot, kuten Ranska, eivät ilmoittaneet vuonna 2011 yhtään koheesiopolitiikkaan liittyvää sääntöjenvastaisuutta; kehottaa komissiota tutkimaan, mistä tämä johtuu, ja määrittämään, toimivatko seuranta- ja valvontajärjestelmät asianmukaisesti sellaisissa jäsenvaltioissa, jotka eivät ilmoita yhtään sääntöjenvastaisuutta;

| 59. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Ranskassa on saatettu päätökseen sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmän (IMS) täytäntöönpano; |
| --- | --- |

59.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Ranskassa on saatettu päätökseen sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmän (IMS) täytäntöönpano;

Ulkosuhteet, unionin ulkopuolelle suunnattu tuki ja laajentumisasiat

| 60. | panee huolestuneena merkille, että tilintarkastustuomioistuin viittaa vuoden 2011 talousarvion toteuttamista koskevan vuosikertomuksensa 7 luvussa (”Ulkosuhteet, unionin ulkopuolelle suunnattu tuki ja laajentumisasiat”) loppumaksuissa esiintyviin virheisiin, jotka eivät tulleet esiin komission valvontamenettelyissä, ja joista tilintarkastustuomioistuin päättelee, että komission valvontamenettelyt eivät ole täysin tehokkaita; kehottaa komissiota noudattamaan tilintarkastustuomioistuimen suosituksia ja vastuuvapauslausuntoa parantaakseen seurantamekanismejaan, jotta voidaan varmistaa varainkäytön tehokkuus ja asianmukaisuus; |
| --- | --- |

60.

panee huolestuneena merkille, että tilintarkastustuomioistuin viittaa vuoden 2011 talousarvion toteuttamista koskevan vuosikertomuksensa 7 luvussa (”Ulkosuhteet, unionin ulkopuolelle suunnattu tuki ja laajentumisasiat”) loppumaksuissa esiintyviin virheisiin, jotka eivät tulleet esiin komission valvontamenettelyissä, ja joista tilintarkastustuomioistuin päättelee, että komission valvontamenettelyt eivät ole täysin tehokkaita; kehottaa komissiota noudattamaan tilintarkastustuomioistuimen suosituksia ja vastuuvapauslausuntoa parantaakseen seurantamekanismejaan, jotta voidaan varmistaa varainkäytön tehokkuus ja asianmukaisuus;

| 61. | ehdottaa, että EU:n ulkoisia toimia ja erityisesti EU:n operaatioita koskevat tilintarkastustuomioistuimen havainnot ja suositukset otetaan huomioon arvioitaessa edellä mainittujen edistymistä tavoitteidensa saavuttamisessa ja harkittaessa niiden tehtävien jatkamista jo myönnettyjen varojen käytön tehokkuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi; panee merkille, että Euroopan ulkosuhdehallinnon hankinta- ja tarjousmenettelyissä havaittiin joitakin heikkouksia, ja pyytää Euroopan ulkosuhdehallintoa korjaamaan ne pikaisesti; |
| --- | --- |

61.

ehdottaa, että EU:n ulkoisia toimia ja erityisesti EU:n operaatioita koskevat tilintarkastustuomioistuimen havainnot ja suositukset otetaan huomioon arvioitaessa edellä mainittujen edistymistä tavoitteidensa saavuttamisessa ja harkittaessa niiden tehtävien jatkamista jo myönnettyjen varojen käytön tehokkuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi; panee merkille, että Euroopan ulkosuhdehallinnon hankinta- ja tarjousmenettelyissä havaittiin joitakin heikkouksia, ja pyytää Euroopan ulkosuhdehallintoa korjaamaan ne pikaisesti;

| 62. | pitää myönteisenä EU:n petostentorjuntapolitiikkaa, johon sisältyy aikaisempaa enemmän yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, mukaan lukien petostentorjuntaan tarkoitettu passitustietojärjestelmä (ATIS), johon Euroopan vapaakauppaliiton mailla on pääsy, keskinäinen hallinnollinen avunanto ja siihen liittyvät petostentorjuntasäännökset kolmansien maiden kanssa sekä vuonna 2011 toteutetut yhteiset tullioperaatiot, kuten Fireblade Kroatian, Ukrainan ja Moldovan kanssa ja Barrel Kroatian, Turkin, Norjan ja Sveitsin kanssa; pitää myönteisinä näiden toimien tuloksia ja taloudellista vaikutusta; |
| --- | --- |

62.

pitää myönteisenä EU:n petostentorjuntapolitiikkaa, johon sisältyy aikaisempaa enemmän yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, mukaan lukien petostentorjuntaan tarkoitettu passitustietojärjestelmä (ATIS), johon Euroopan vapaakauppaliiton mailla on pääsy, keskinäinen hallinnollinen avunanto ja siihen liittyvät petostentorjuntasäännökset kolmansien maiden kanssa sekä vuonna 2011 toteutetut yhteiset tullioperaatiot, kuten Fireblade Kroatian, Ukrainan ja Moldovan kanssa ja Barrel Kroatian, Turkin, Norjan ja Sveitsin kanssa; pitää myönteisinä näiden toimien tuloksia ja taloudellista vaikutusta;

| 63. | muistuttaa, että globalisoituneessa maailmassa petokset ovat yhä useammin rajat ylittäviä, ja tähdentää että tarvitaan vahvaa lainsäädäntöä ja selkeää sitoutumista kumppanimailta sekä pitää myönteisenä petosten torjuntatoimien sisällyttämistä uusiin ja uudelleen neuvoteltaviin kahdenvälisiin sopimuksiin, mukaan lukien Afganistanin, Kazakstanin, Armenian, Azerbaidžanin ja Georgian kanssa ja yksinkertaisemmassa muodossa Australian kanssa tehtävien sopimusten luonnoksiin ja kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa kehittämään vakiolausekkeen, jolla tällaiset säädökset sisällytetään kaikkiin kolmansien maiden kanssa tehtäviin uusiin tai uudelleen neuvoteltuihin kahden- ja monenvälisiin sopimuksiin; |
| --- | --- |

63.

muistuttaa, että globalisoituneessa maailmassa petokset ovat yhä useammin rajat ylittäviä, ja tähdentää että tarvitaan vahvaa lainsäädäntöä ja selkeää sitoutumista kumppanimailta sekä pitää myönteisenä petosten torjuntatoimien sisällyttämistä uusiin ja uudelleen neuvoteltaviin kahdenvälisiin sopimuksiin, mukaan lukien Afganistanin, Kazakstanin, Armenian, Azerbaidžanin ja Georgian kanssa ja yksinkertaisemmassa muodossa Australian kanssa tehtävien sopimusten luonnoksiin ja kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa kehittämään vakiolausekkeen, jolla tällaiset säädökset sisällytetään kaikkiin kolmansien maiden kanssa tehtäviin uusiin tai uudelleen neuvoteltuihin kahden- ja monenvälisiin sopimuksiin;

| 64. | panee merkille, että liittymistä valmistelevaa rahoitusta koskevassa vuoden 2011 kertomuksessa todetaan, että väärinkäytösten määrä ja niiden taloudellinen vaikutus ovat vähentyneet; pitää myönteisenä, että aiheettomasti maksettujen liittymistä valmistelevien EU:n tukien takaisinperintä on tehostunut huomattavasti, mutta panee merkille, että takaisinperintäaste on vieläkin ainoastaan 60 prosenttia; panee merkille sääntöjenvastaisuuksien ilmoittamisessa tuensaajien välillä ilmenevät suuret eroavaisuudet, jotka ensisijaisesti liittyvät sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmän hyväksymis- ja täytäntöönpanovaiheeseen; kehottaa näin ollen komissiota jatkamaan sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmän täytäntöönpanon läheistä seurantaa kaikissa välineen edunsaajamaissa; kannattaa komission erityisesti Kroatialle esittämää kehotusta panna täydellisesti täytäntöön sääntöjenvastaisuuksien hallintojärjestelmä, joita koskeviin toimiin maa ei edelleenkään ole ryhtynyt sille annetusta koulutuksesta ja tuesta huolimatta, ja komission entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle esittämää kehotusta panna järjestelmä täytäntöön; toteaa, että vuonna 2011 ilmoitetuista tapauksista on peritty takaisin 26 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

64.

panee merkille, että liittymistä valmistelevaa rahoitusta koskevassa vuoden 2011 kertomuksessa todetaan, että väärinkäytösten määrä ja niiden taloudellinen vaikutus ovat vähentyneet; pitää myönteisenä, että aiheettomasti maksettujen liittymistä valmistelevien EU:n tukien takaisinperintä on tehostunut huomattavasti, mutta panee merkille, että takaisinperintäaste on vieläkin ainoastaan 60 prosenttia; panee merkille sääntöjenvastaisuuksien ilmoittamisessa tuensaajien välillä ilmenevät suuret eroavaisuudet, jotka ensisijaisesti liittyvät sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmän hyväksymis- ja täytäntöönpanovaiheeseen; kehottaa näin ollen komissiota jatkamaan sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmän täytäntöönpanon läheistä seurantaa kaikissa välineen edunsaajamaissa; kannattaa komission erityisesti Kroatialle esittämää kehotusta panna täydellisesti täytäntöön sääntöjenvastaisuuksien hallintojärjestelmä, joita koskeviin toimiin maa ei edelleenkään ole ryhtynyt sille annetusta koulutuksesta ja tuesta huolimatta, ja komission entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle esittämää kehotusta panna järjestelmä täytäntöön; toteaa, että vuonna 2011 ilmoitetuista tapauksista on peritty takaisin 26 miljoonaa euroa;

| 65. | suhtautuu myönteisesti komission tavoitteeseen tukea Kroatiaa ja entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmän täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

65.

suhtautuu myönteisesti komission tavoitteeseen tukea Kroatiaa ja entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmän täytäntöönpanossa;

OLAF

| 66. | toistaa, että on välttämätöntä jatkaa OLAFin riippumattomuuden, vaikuttavuuden ja tehokkuuden vahvistamista, mukaan luettuna OLAFin valvontakomitean riippumattomuus ja toimintakyky; kehottaa OLAFia ja valvontakomiteaa ryhtymään toimiin parantaakseen niiden työskentelysuhdetta, jota Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuoneen EU-asioiden valiokunta on kuvannut raportissa vihamieliseksi johtuen erityisesti yhteisymmärryksen puuttumisesta kyseisten tahojen väliltä siitä, mikä valvontakomitean tehtävä tarkkaan ottaen on; kehottaa komissiota tutkimaan tapoja, joiden avulla OLAFin ja sen valvontakomitean välistä viestintää ja työskentelysuhteita voitaisiin rakentavasti parantaa; |
| --- | --- |

66.

toistaa, että on välttämätöntä jatkaa OLAFin riippumattomuuden, vaikuttavuuden ja tehokkuuden vahvistamista, mukaan luettuna OLAFin valvontakomitean riippumattomuus ja toimintakyky; kehottaa OLAFia ja valvontakomiteaa ryhtymään toimiin parantaakseen niiden työskentelysuhdetta, jota Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuoneen EU-asioiden valiokunta on kuvannut raportissa vihamieliseksi johtuen erityisesti yhteisymmärryksen puuttumisesta kyseisten tahojen väliltä siitä, mikä valvontakomitean tehtävä tarkkaan ottaen on; kehottaa komissiota tutkimaan tapoja, joiden avulla OLAFin ja sen valvontakomitean välistä viestintää ja työskentelysuhteita voitaisiin rakentavasti parantaa;

| 67. | suhtautuu myönteisesti edistykseen, jota on saavutettu neuvoteltaessa ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamisesta ja asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (COM(2011)0135); katsoo, että tämä uusi asetus olisi annettava mahdollisimman pian; on kuitenkin vakuuttunut siitä, että OLAFin viimeaikainen kehitys huomioon ottaen ja sen perusteella, miten tutkimukset suoritettiin, valvontakomitean vuoden 2012 toimintakertomuksen liitteessä 3 esitetyt suositukset olisi otettava huomioon; ei voi hyväksyä, että valvontakomitealle, joka valvoo prosessuaalisten takeiden noudattamista, perusoikeuksien kunnioittamista ja sitä, että OLAFin henkilöstö noudattaa tutkintamenettelyjä koskevia sisäisiä sääntöjä, ei ole monissa tapauksissa myönnetty päätettyjen tutkimusten asiakirja-aineiston suoraa käyttöoikeutta, kansallisille oikeusviranomaisille lähetetyt tutkimusta koskevat loppukertomukset mukaan luettuina; |
| --- | --- |

67.

suhtautuu myönteisesti edistykseen, jota on saavutettu neuvoteltaessa ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamisesta ja asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (COM(2011)0135); katsoo, että tämä uusi asetus olisi annettava mahdollisimman pian; on kuitenkin vakuuttunut siitä, että OLAFin viimeaikainen kehitys huomioon ottaen ja sen perusteella, miten tutkimukset suoritettiin, valvontakomitean vuoden 2012 toimintakertomuksen liitteessä 3 esitetyt suositukset olisi otettava huomioon; ei voi hyväksyä, että valvontakomitealle, joka valvoo prosessuaalisten takeiden noudattamista, perusoikeuksien kunnioittamista ja sitä, että OLAFin henkilöstö noudattaa tutkintamenettelyjä koskevia sisäisiä sääntöjä, ei ole monissa tapauksissa myönnetty päätettyjen tutkimusten asiakirja-aineiston suoraa käyttöoikeutta, kansallisille oikeusviranomaisille lähetetyt tutkimusta koskevat loppukertomukset mukaan luettuina;

| 68. | toteaa, että mainittu tuleva uudistus antaa OLAFille muun muassa mahdollisuuden sopia hallinnollisista järjestelyistä kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, mikä vahvistaa OLAFin valmiuksia torjua EU:n ulkoisiin toimiin liittyviä petoksia; pitää petostentorjuntastrategiaa (COM(2011)0376) myönteisenä muun muassa siitä syystä, että uuden monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 alaisiin rahoitusohjelmiin sisällytetään asianmukaiset petostentorjuntasäännökset; panee kuitenkin huolestuneena merkille komission päätelmän, jonka mukaan EU:n varojen rikolliselle väärinkäytölle jäsenvaltioissa ei ole riittävästi pelotteita; pitää myönteisinä komission ehdotuksia puuttua tähän ongelmaan ja suosittelee, että edunsaajavaltiot otetaan mukaan mahdollisimman kokonaisvaltaisesti; |
| --- | --- |

68.

toteaa, että mainittu tuleva uudistus antaa OLAFille muun muassa mahdollisuuden sopia hallinnollisista järjestelyistä kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, mikä vahvistaa OLAFin valmiuksia torjua EU:n ulkoisiin toimiin liittyviä petoksia; pitää petostentorjuntastrategiaa (COM(2011)0376) myönteisenä muun muassa siitä syystä, että uuden monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 alaisiin rahoitusohjelmiin sisällytetään asianmukaiset petostentorjuntasäännökset; panee kuitenkin huolestuneena merkille komission päätelmän, jonka mukaan EU:n varojen rikolliselle väärinkäytölle jäsenvaltioissa ei ole riittävästi pelotteita; pitää myönteisinä komission ehdotuksia puuttua tähän ongelmaan ja suosittelee, että edunsaajavaltiot otetaan mukaan mahdollisimman kokonaisvaltaisesti;

| 69. | panee merkille OLAFin valvontakomitean vuoden 2012 toimintakertomuksessaan esiin tuomat huolenaiheet, jotka liittyvät erityisesti lokakuussa 2012 kansallisille oikeusviranomaisille toimitettuun tapaukseen, joka johti komission jäsenen eronpyyntöön, kuten edellä mainitun raportin 29 kohdassa todetaan; katsoo, että asiasta vastaavien oikeusviranomaisten olisi tarkasteltava näitä huolenaiheita perusteellisesti; korostaa luottamuksellisuuden kunnioittamisen periaatetta ja sitä, että on tärkeää, ettei käynnissä oleviin oikeudenkäynteihin puututa poliittisesti; |
| --- | --- |

69.

panee merkille OLAFin valvontakomitean vuoden 2012 toimintakertomuksessaan esiin tuomat huolenaiheet, jotka liittyvät erityisesti lokakuussa 2012 kansallisille oikeusviranomaisille toimitettuun tapaukseen, joka johti komission jäsenen eronpyyntöön, kuten edellä mainitun raportin 29 kohdassa todetaan; katsoo, että asiasta vastaavien oikeusviranomaisten olisi tarkasteltava näitä huolenaiheita perusteellisesti; korostaa luottamuksellisuuden kunnioittamisen periaatetta ja sitä, että on tärkeää, ettei käynnissä oleviin oikeudenkäynteihin puututa poliittisesti;

| 70. | on syvästi huolestunut OLAFin valvontakomitean raporteissa esitetyistä tiedoista; ei hyväksy sitä, että OLAF on suorittanut tutkimuksia, jotka menevät pitemmälle kuin nykyisin voimassa olevan OLAFia koskevan asetuksen (EY) N:o 1073/1999 3 ja 4 artiklassa luetellut toimet ja myös pitemmälle kuin tulevaa uudistusta koskevassa tekstissä mainitut toimet; toteaa, että edellä mainittuihin tutkimustoimiin sisältyvät tutkinnan kohteena olevan henkilön kanssa käytävän puhelinkeskustelun valmistelu kolmatta henkilöä varten, läsnäolo tallennetun keskustelun aikana sekä kansallisille viranomaisille esitetyt pyynnöt toimittaa OLAFille tietoja, joita niillä ei varsinaisesti ole ja joiden voidaan katsoa koskevan oikeutta yksityiselämään ja viestintään ja joita OLAF voi myöhemmin käyttää, kerätä ja tallentaa; |
| --- | --- |

70.

on syvästi huolestunut OLAFin valvontakomitean raporteissa esitetyistä tiedoista; ei hyväksy sitä, että OLAF on suorittanut tutkimuksia, jotka menevät pitemmälle kuin nykyisin voimassa olevan OLAFia koskevan asetuksen (EY) N:o 1073/1999 3 ja 4 artiklassa luetellut toimet ja myös pitemmälle kuin tulevaa uudistusta koskevassa tekstissä mainitut toimet; toteaa, että edellä mainittuihin tutkimustoimiin sisältyvät tutkinnan kohteena olevan henkilön kanssa käytävän puhelinkeskustelun valmistelu kolmatta henkilöä varten, läsnäolo tallennetun keskustelun aikana sekä kansallisille viranomaisille esitetyt pyynnöt toimittaa OLAFille tietoja, joita niillä ei varsinaisesti ole ja joiden voidaan katsoa koskevan oikeutta yksityiselämään ja viestintään ja joita OLAF voi myöhemmin käyttää, kerätä ja tallentaa;

| 71. | on järkyttynyt näistä toimista, koska Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tällaisten menetelmien käyttöä voidaan pitää viranomaisen puuttumisena yksityiselämän, kirjeenvaihdon ja viestinnän kunnioittamista koskevan oikeuden harjoittamiseen ja sen olisi oltava lain mukaista (EU:n perusoikeuskirjan 7 artikla, joka vastaa Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklaa); |
| --- | --- |

71.

on järkyttynyt näistä toimista, koska Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tällaisten menetelmien käyttöä voidaan pitää viranomaisen puuttumisena yksityiselämän, kirjeenvaihdon ja viestinnän kunnioittamista koskevan oikeuden harjoittamiseen ja sen olisi oltava lain mukaista (EU:n perusoikeuskirjan 7 artikla, joka vastaa Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklaa);

| 72. | muistuttaa, ettei voida hyväksyä, että OLAF tai mikään muu komission yksikkö rikkoo perusoikeuksia; viittaa tässä yhteydessä OLAFin valvontakomitean vuoden 2012 toimintakertomuksensa liitteessä 3 ilmaisemaan näkemykseen, jonka mukaan OLAF on ylittänyt tällä hetkellä voimassa olevan asetuksen 3 ja 4 artiklassa selvästi luetellut tutkintatoimet muun muassa siten, että kolmannelle osapuolelle on valmisteltu puhelinkeskustelun sisältöä tutkinnan kohteena olevan henkilön kanssa ja oltu läsnä kyseisen, äänitetyn keskustelun aikana; edellyttää OLAFin toimittavan tyydyttävän selvityksen sen tutkintatoimenpiteiden oikeusperustasta, kuten puhelinkeskustelujen äänittämisestä; |
| --- | --- |

72.

muistuttaa, ettei voida hyväksyä, että OLAF tai mikään muu komission yksikkö rikkoo perusoikeuksia; viittaa tässä yhteydessä OLAFin valvontakomitean vuoden 2012 toimintakertomuksensa liitteessä 3 ilmaisemaan näkemykseen, jonka mukaan OLAF on ylittänyt tällä hetkellä voimassa olevan asetuksen 3 ja 4 artiklassa selvästi luetellut tutkintatoimet muun muassa siten, että kolmannelle osapuolelle on valmisteltu puhelinkeskustelun sisältöä tutkinnan kohteena olevan henkilön kanssa ja oltu läsnä kyseisen, äänitetyn keskustelun aikana; edellyttää OLAFin toimittavan tyydyttävän selvityksen sen tutkintatoimenpiteiden oikeusperustasta, kuten puhelinkeskustelujen äänittämisestä;

| 73. | pitää myönteisenä valvontakomitean vuoden 2012 toimintakertomuksessa (kohta 53) esittämää toteamusta, jonka mukaan Euroopan unionin tuomioistuin hylkäsi laittomina kaikki toimet OLAFin päätösten peruuttamiseksi eikä oikeusasiamies nähnyt yhdessäkään tapauksessa huonoa hallintoa; toteaa lisäksi, että Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoi, että yleisesti ottaen OLAF noudatti tietosuojasääntöjä lukuun ottamatta tapausta, jossa tietosuojavaltuutettu katsoi OLAFin rikkoneen henkilötietojen suojaa paljastaessaan tarpeettomasti ilmiantajan henkilöllisyyden tämän toimielimelle; |
| --- | --- |

73.

pitää myönteisenä valvontakomitean vuoden 2012 toimintakertomuksessa (kohta 53) esittämää toteamusta, jonka mukaan Euroopan unionin tuomioistuin hylkäsi laittomina kaikki toimet OLAFin päätösten peruuttamiseksi eikä oikeusasiamies nähnyt yhdessäkään tapauksessa huonoa hallintoa; toteaa lisäksi, että Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoi, että yleisesti ottaen OLAF noudatti tietosuojasääntöjä lukuun ottamatta tapausta, jossa tietosuojavaltuutettu katsoi OLAFin rikkoneen henkilötietojen suojaa paljastaessaan tarpeettomasti ilmiantajan henkilöllisyyden tämän toimielimelle;

| 74. | on syvästi huolestunut valvontakomitean havainnoista, joiden mukaan OLAF ei ole suorittanut muiden kuin henkilöstölle annetuissa ohjeissa nimenomaisesti lueteltujen tutkimustoimien lainmukaisuuden etukäteistarkastusta; toteaa, että tämä vaarantaa asianomaisten henkilöiden perusoikeuksien ja oikeusturvatakeiden kunnioittamisen; |
| --- | --- |

74.

on syvästi huolestunut valvontakomitean havainnoista, joiden mukaan OLAF ei ole suorittanut muiden kuin henkilöstölle annetuissa ohjeissa nimenomaisesti lueteltujen tutkimustoimien lainmukaisuuden etukäteistarkastusta; toteaa, että tämä vaarantaa asianomaisten henkilöiden perusoikeuksien ja oikeusturvatakeiden kunnioittamisen;

| 75. | pyytää OLAFia ilmoittamaan asiasta vastaavalle parlamentin valiokunnalle oikeusperustan, jonka nojalla sillä on valtuudet avustaa yksityishenkilöiden puhelinkeskustelujen tallentamisessa ja sen valmistelussa ilman heidän ennakkosuostumustaan ja käyttää sisältöjä hallinnollisiin tutkimuksiin; toistaa OLAFille esittämänsä pyynnön toimittaa parlamentille – neuvoston esittämän vastaavan pyynnön mukaisesti – oikeudellinen analyysi kyseisten tallenteiden laillisuudesta jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

75.

pyytää OLAFia ilmoittamaan asiasta vastaavalle parlamentin valiokunnalle oikeusperustan, jonka nojalla sillä on valtuudet avustaa yksityishenkilöiden puhelinkeskustelujen tallentamisessa ja sen valmistelussa ilman heidän ennakkosuostumustaan ja käyttää sisältöjä hallinnollisiin tutkimuksiin; toistaa OLAFille esittämänsä pyynnön toimittaa parlamentille – neuvoston esittämän vastaavan pyynnön mukaisesti – oikeudellinen analyysi kyseisten tallenteiden laillisuudesta jäsenvaltioissa;

| 76. | toteaa, että keskeisten menettelysääntöjen rikkominen valmistelevien tutkimusten aikana saattaa kyseenalaistaa OLAFin suorittamien tutkimusten perusteella tehdyn lopullisen päätöksen laillisuuden; katsoo, että tähän voi liittyä suuri riski, koska rikkomukset voisivat vaikuttaa komission oikeudelliseen vastuuseen; kehottaa OLAFia korjaamaan heti tämän puutteen antamalla asianmukaisen pätevyyden omaaville oikeusalan asiantuntijoille tehtäväksi suorittaa etukäteistarkastuksia kohtuullisen ajan kuluessa; |
| --- | --- |

76.

toteaa, että keskeisten menettelysääntöjen rikkominen valmistelevien tutkimusten aikana saattaa kyseenalaistaa OLAFin suorittamien tutkimusten perusteella tehdyn lopullisen päätöksen laillisuuden; katsoo, että tähän voi liittyä suuri riski, koska rikkomukset voisivat vaikuttaa komission oikeudelliseen vastuuseen; kehottaa OLAFia korjaamaan heti tämän puutteen antamalla asianmukaisen pätevyyden omaaville oikeusalan asiantuntijoille tehtäväksi suorittaa etukäteistarkastuksia kohtuullisen ajan kuluessa;

| 77. | ei hyväksy OLAFin pääjohtajan suoraa osallistumista joihinkin tutkimustoimiin, kuten todistajien kuulemisiin; huomauttaa, että pääjohtaja joutuu siten eturistiriitaan, koska hän on henkilöstösääntöjen 90 a artiklan ja henkilöstölle annettujen ohjeiden 23 artiklan 1 kohdan mukaan se viranomainen, joka vastaanottaa OLAFin tekemiä tutkimuksia koskevat valitukset ja päättää, ryhdytäänkö tarvittaviin toimiin oikeusturvatakeiden noudattamatta jättämisen takia; kehottaa OLAFin pääjohtajaa vastedes pidättäytymään osallistumasta suoraan tutkimustoimiin; |
| --- | --- |

77.

ei hyväksy OLAFin pääjohtajan suoraa osallistumista joihinkin tutkimustoimiin, kuten todistajien kuulemisiin; huomauttaa, että pääjohtaja joutuu siten eturistiriitaan, koska hän on henkilöstösääntöjen 90 a artiklan ja henkilöstölle annettujen ohjeiden 23 artiklan 1 kohdan mukaan se viranomainen, joka vastaanottaa OLAFin tekemiä tutkimuksia koskevat valitukset ja päättää, ryhdytäänkö tarvittaviin toimiin oikeusturvatakeiden noudattamatta jättämisen takia; kehottaa OLAFin pääjohtajaa vastedes pidättäytymään osallistumasta suoraan tutkimustoimiin;

| 78. | on huolestunut siitä, että OLAF ei ole aina arvioinut saamiaan tietoja perusteellisesti sen kannalta, onko kyse riittävän vakavista epäilyistä; pitää tällaista arviointia olennaisena, jotta voidaan taata OLAFin riippumattomuus toimielimistä, elimistä, laitoksista ja virastoista sekä hallituksista, kun jokin näistä tahoista panee asian vireille, ja vahvistaa mainittua riippumattomuutta; |
| --- | --- |

78.

on huolestunut siitä, että OLAF ei ole aina arvioinut saamiaan tietoja perusteellisesti sen kannalta, onko kyse riittävän vakavista epäilyistä; pitää tällaista arviointia olennaisena, jotta voidaan taata OLAFin riippumattomuus toimielimistä, elimistä, laitoksista ja virastoista sekä hallituksista, kun jokin näistä tahoista panee asian vireille, ja vahvistaa mainittua riippumattomuutta;

| 79. | katsoo, että OLAFin olisi aina ilmoitettava valvontakomitealle, kun se on saanut valituksen, joka koskee perusoikeuksia tai oikeusturvatakeita; |
| --- | --- |

79.

katsoo, että OLAFin olisi aina ilmoitettava valvontakomitealle, kun se on saanut valituksen, joka koskee perusoikeuksia tai oikeusturvatakeita;

| 80. | odottaa saavansa lisätietoja valvontakomitean vuosikertomuksessa mainituista seikoista; vaatii täydellistä avoimuutta kaikkien mainittujen seikkojen suhteen; |
| --- | --- |

80.

odottaa saavansa lisätietoja valvontakomitean vuosikertomuksessa mainituista seikoista; vaatii täydellistä avoimuutta kaikkien mainittujen seikkojen suhteen;

| 81. | pitää valitettavana, että jäsenvaltiot ryhtyivät OLAFin tutkimusten perusteella oikeustoimiin vuosina 2006–2011 vain 46 prosentissa tapauksista; katsoo, että tämä ei riitä ja kehottaa uudelleen komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan suositusten tehokkaan ja oikea-aikaisen täytäntöönpanon sen jälkeen, kun OLAF on tutkinut tapaukset; |
| --- | --- |

81.

pitää valitettavana, että jäsenvaltiot ryhtyivät OLAFin tutkimusten perusteella oikeustoimiin vuosina 2006–2011 vain 46 prosentissa tapauksista; katsoo, että tämä ei riitä ja kehottaa uudelleen komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan suositusten tehokkaan ja oikea-aikaisen täytäntöönpanon sen jälkeen, kun OLAF on tutkinut tapaukset;

| 82. | katsoo, että jäsenvaltiot olisi velvoitettava raportoimaan vuosittain niiden tapausten seurannasta, jotka OLAF on antanut jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten käsiteltäväksi, tapauksissa langetetut rikosoikeudelliset ja taloudelliset seuraamukset mukaan lukien; |
| --- | --- |

82.

katsoo, että jäsenvaltiot olisi velvoitettava raportoimaan vuosittain niiden tapausten seurannasta, jotka OLAF on antanut jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten käsiteltäväksi, tapauksissa langetetut rikosoikeudelliset ja taloudelliset seuraamukset mukaan lukien;

| 83. | on huolestunut valvontakomission vuosikertomukseen sisältyvistä huomautuksista, joiden mukaan OLAFin suositusten täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa ei ole mitään tietoja; ei ole tyytyväinen tähän tilanteeseen ja kehottaa OLAFia varmistamaan, että jäsenvaltiot toimittavat asiaan kuuluvat ja yksityiskohtaiset tiedot OLAFin suositusten täytäntöönpanosta ja että Euroopan parlamentille tiedotetaan säännöllisesti; |
| --- | --- |

83.

on huolestunut valvontakomission vuosikertomukseen sisältyvistä huomautuksista, joiden mukaan OLAFin suositusten täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa ei ole mitään tietoja; ei ole tyytyväinen tähän tilanteeseen ja kehottaa OLAFia varmistamaan, että jäsenvaltiot toimittavat asiaan kuuluvat ja yksityiskohtaiset tiedot OLAFin suositusten täytäntöönpanosta ja että Euroopan parlamentille tiedotetaan säännöllisesti;

| 84. | toteaa, että vuonna 2011 perittiin OLAFin tutkimusten perusteella takaisin 691,4 miljoonaa euroa, joista 389 miljoonaa euroa on peräisin yhdestä ainoasta tapauksesta Calabriassa Italiassa, jossa oli kyse rakennerahasto-ohjelmista rahoitetusta tiehankkeesta; |
| --- | --- |

84.

toteaa, että vuonna 2011 perittiin OLAFin tutkimusten perusteella takaisin 691,4 miljoonaa euroa, joista 389 miljoonaa euroa on peräisin yhdestä ainoasta tapauksesta Calabriassa Italiassa, jossa oli kyse rakennerahasto-ohjelmista rahoitetusta tiehankkeesta;

| 85. | kehottaa ilmoittamaan jäsenvaltioille muun muassa tullialalla (jolla raja-arvo, jonka alittaviin petoksiin OLAF ei puutu, on 1 miljoona euroa) ja rakennerahastoissa (joissa raja-arvo on 500 000 euroa) havaitut mahdolliset petokset ja sääntöjenvastaisuudet, joiden taloudelliset vaikutukset ovat vähäisempiä, ja toimittamaan jäsenvaltioille asiaa koskevat tiedot ja antamaan niille mahdollisuuden noudattaa kansallisia petostentorjuntamenettelyjä; |
| --- | --- |

85.

kehottaa ilmoittamaan jäsenvaltioille muun muassa tullialalla (jolla raja-arvo, jonka alittaviin petoksiin OLAF ei puutu, on 1 miljoona euroa) ja rakennerahastoissa (joissa raja-arvo on 500 000 euroa) havaitut mahdolliset petokset ja sääntöjenvastaisuudet, joiden taloudelliset vaikutukset ovat vähäisempiä, ja toimittamaan jäsenvaltioille asiaa koskevat tiedot ja antamaan niille mahdollisuuden noudattaa kansallisia petostentorjuntamenettelyjä;

| 86. | on erittäin huolissaan OLAFin tehokkuudesta ja sisäisestä toiminnasta, sillä vahva ja hyvin johdettu OLAF on erittäin tärkeä petosten ja lahjonnan torjunnassa, kun kyseessä ovat Euroopan veronmaksajien rahat; kehottaa tästä syystä komissiota yhteistyössä parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan kanssa ja vastattaessa sen kysymyksiin analysoimaan OLAFin toimien lainmukaisuutta, ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin OLAFin hallinnon parantamiseksi ja laatimaan käytännön ratkaisuja sen puutteiden korjaamiseksi ennen vuoden 2013 loppua; kehottaa komissiota ja neuvostoa sillä välin lykkäämään kaikkia Euroopan syyttäjänviraston käyttöönottoa koskevia keskusteluja ja päätöksiä; |
| --- | --- |

86.

on erittäin huolissaan OLAFin tehokkuudesta ja sisäisestä toiminnasta, sillä vahva ja hyvin johdettu OLAF on erittäin tärkeä petosten ja lahjonnan torjunnassa, kun kyseessä ovat Euroopan veronmaksajien rahat; kehottaa tästä syystä komissiota yhteistyössä parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan kanssa ja vastattaessa sen kysymyksiin analysoimaan OLAFin toimien lainmukaisuutta, ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin OLAFin hallinnon parantamiseksi ja laatimaan käytännön ratkaisuja sen puutteiden korjaamiseksi ennen vuoden 2013 loppua; kehottaa komissiota ja neuvostoa sillä välin lykkäämään kaikkia Euroopan syyttäjänviraston käyttöönottoa koskevia keskusteluja ja päätöksiä;

Komission aloitteet petostentorjunnan alalla

| 87. | pitää myönteisenä, että komissio kehittää parlamentin pyynnöstä menetelmää EU:n varoilla toteutettavissa julkisissa hankinnoissa ilmenevästä korruptiosta aiheutuvien kustannusten selvittämiseksi; |
| --- | --- |

87.

pitää myönteisenä, että komissio kehittää parlamentin pyynnöstä menetelmää EU:n varoilla toteutettavissa julkisissa hankinnoissa ilmenevästä korruptiosta aiheutuvien kustannusten selvittämiseksi;

| 88. | suhtautuu myönteisesti komission työohjelmaan vuodeksi 2012 sisältyvään aloitteeseen Euroopan unionin taloudellisten etujen suojelun parantamisesta sekä tiedonantoon Euroopan unionin taloudellisten etujen suojelemisesta rikoslainsäädännön ja hallinnollisten selvitysten avulla; korostaa, että tämän aloitteen tarkoituksena on tiukentaa rikollisesta toiminnasta, korruptio mukaan luettuna, määrättäviä rangaistuksia ja tehostaa Euroopan unionin taloudellisten etujen suojelua; |
| --- | --- |

88.

suhtautuu myönteisesti komission työohjelmaan vuodeksi 2012 sisältyvään aloitteeseen Euroopan unionin taloudellisten etujen suojelun parantamisesta sekä tiedonantoon Euroopan unionin taloudellisten etujen suojelemisesta rikoslainsäädännön ja hallinnollisten selvitysten avulla; korostaa, että tämän aloitteen tarkoituksena on tiukentaa rikollisesta toiminnasta, korruptio mukaan luettuna, määrättäviä rangaistuksia ja tehostaa Euroopan unionin taloudellisten etujen suojelua;

| 89. | suhtautuu myönteisesti komission uuteen petostentorjuntastrategiaan (COM(2011)0376) ja kesäkuussa 2011 hyväksyttyyn sen täytäntöönpanoon tarkoitettuun sisäiseen toimintasuunnitelmaan (SEC(2011)0787), sillä niiden tavoitteena on parantaa petosten ehkäisemistä ja havaitsemista EU:ssa; kehottaa komissiota antamaan selvityksen kunkin pääosaston petostentorjuntastrategiasta ja arvioimaan ne; |
| --- | --- |

89.

suhtautuu myönteisesti komission uuteen petostentorjuntastrategiaan (COM(2011)0376) ja kesäkuussa 2011 hyväksyttyyn sen täytäntöönpanoon tarkoitettuun sisäiseen toimintasuunnitelmaan (SEC(2011)0787), sillä niiden tavoitteena on parantaa petosten ehkäisemistä ja havaitsemista EU:ssa; kehottaa komissiota antamaan selvityksen kunkin pääosaston petostentorjuntastrategiasta ja arvioimaan ne;

| 90. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (COM(2012)0363 – ehdotus direktiiviksi taloudellisten etujen suojelemisesta), jolla on tarkoitus korvata Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskeva yleissopimus ja sen lisäpöytäkirjat; |
| --- | --- |

90.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (COM(2012)0363 – ehdotus direktiiviksi taloudellisten etujen suojelemisesta), jolla on tarkoitus korvata Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskeva yleissopimus ja sen lisäpöytäkirjat;

| 91. | suhtautuu erityisen myönteisesti siihen, että taloudellisten etujen määritelmä, joka on esitetty ehdotuksessa taloudellisten etujen suojaamista koskevaksi direktiiviksi, kattaa arvonlisäveron Euroopan unionin tuomioistuimen päätöksen (16) mukaisesti; toteaa, että siinä vahvistetaan, että yhtäältä arvonlisäverotulojen kerääminen sovellettavan yhteisön oikeuden mukaisesti ja toisaalta vastaavien arvonlisäverovarojen tulouttaminen yhteisön talousarvioon liittyvät suoraan toisiinsa, koska kaikista puutteista arvonlisäverotulojen keräämisessä aiheutuu mahdollisesti arvonlisäverovarojen määrän väheneminen; |
| --- | --- |

91.

suhtautuu erityisen myönteisesti siihen, että taloudellisten etujen määritelmä, joka on esitetty ehdotuksessa taloudellisten etujen suojaamista koskevaksi direktiiviksi, kattaa arvonlisäveron Euroopan unionin tuomioistuimen päätöksen (16) mukaisesti; toteaa, että siinä vahvistetaan, että yhtäältä arvonlisäverotulojen kerääminen sovellettavan yhteisön oikeuden mukaisesti ja toisaalta vastaavien arvonlisäverovarojen tulouttaminen yhteisön talousarvioon liittyvät suoraan toisiinsa, koska kaikista puutteista arvonlisäverotulojen keräämisessä aiheutuu mahdollisesti arvonlisäverovarojen määrän väheneminen;

| 92. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Herkules III -ohjelmasta Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisen alalla toteutettavien toimien tukemiseksi (COM(2011)0914); toteaa, että mainittu ohjelma on jatkoa Herkules II -ohjelmalle, jonka tuottama lisäarvo osoitettiin väliarvioinnissa; |
| --- | --- |

92.

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Herkules III -ohjelmasta Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisen alalla toteutettavien toimien tukemiseksi (COM(2011)0914); toteaa, että mainittu ohjelma on jatkoa Herkules II -ohjelmalle, jonka tuottama lisäarvo osoitettiin väliarvioinnissa;

| 93. | toteaa, että vaikka komissio on tehnyt kaikki nämä myönteiset aloitteet, useimmat nykyiset korruption torjumiseen tähtäävät toimet ovat passiivisia; kehottaa komission pääosastoja tehostamaan petosten ehkäisemistä niiden omilla vastuualueilla; |
| --- | --- |

93.

toteaa, että vaikka komissio on tehnyt kaikki nämä myönteiset aloitteet, useimmat nykyiset korruption torjumiseen tähtäävät toimet ovat passiivisia; kehottaa komission pääosastoja tehostamaan petosten ehkäisemistä niiden omilla vastuualueilla;

| 94. | odottaa kiinnostuneena komission lainsäädäntöehdotusta Euroopan syyttäjäviraston perustamisesta – jonka tehtävänä on tutkia tekoja, jotka vahingoittavat EU:n hallinnoimia tai sen nimissä hallinnoituja varoja, nostaa syytteitä tällaisiin tekoihin syyllistyneitä vastaan ja saattaa mainitut asiat tuomioistuimen käsiteltäväksi; toteaa, että komissio on ilmoittanut esittävänsä ehdotuksen kesäkuussa 2013; |
| --- | --- |

94.

odottaa kiinnostuneena komission lainsäädäntöehdotusta Euroopan syyttäjäviraston perustamisesta – jonka tehtävänä on tutkia tekoja, jotka vahingoittavat EU:n hallinnoimia tai sen nimissä hallinnoituja varoja, nostaa syytteitä tällaisiin tekoihin syyllistyneitä vastaan ja saattaa mainitut asiat tuomioistuimen käsiteltäväksi; toteaa, että komissio on ilmoittanut esittävänsä ehdotuksen kesäkuussa 2013;

o

o o

| 95. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä Euroopan unionin tuomioistuimelle, Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan petostentorjuntaviraston valvontakomitealle ja Euroopan petostentorjuntavirastolle. |
| --- | --- |

95.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä Euroopan unionin tuomioistuimelle, Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan petostentorjuntaviraston valvontakomitealle ja Euroopan petostentorjuntavirastolle.

---

(1)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-commission/2011/report_fi.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-olaf/2011/olaf_report_2011_en.pdf

(3)  EUVL C 344, 12.11.2012, s. 1.

(4)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(1)  EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0196.

(3)  EUVL C 51 E, 22.2.2013, s. 121.

(4)  EUVL C 161 E, 31.5.2011, s. 62.

(5)  Euroopan parlamentin selvitys ”Study on the Deterrence of fraud with EU funds through investigative journalism in EU-27”, 2012, s. 71.

(6)  EUVL C 296 E, 2.10.2012, s. 40.

(7)  OLAFin vuosikertomus 2011, taulukko 6, s. 22.

(8)  Parlamentin tilaama tutkimus aiheesta ”Administrative performance differences between Member States recovering Traditional Own Resources of the European Union” (Hallinnollista suorituskykyä koskevat erot jäsenvaltioiden välillä EU:n perinteisten omien varojen takaisinperinnän yhteydessä).

(9)  Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011 ja tarkastettujen toimielinten vastaukset

(10)  Kohdennettujen tietojen nopeaan jäsenvaltioiden väliseen vaihtoon tarkoitettu verkosto, joka perustettiin asetuksen (EU) N:o 904/2010 nojalla.

(11)  Euroopan parlamentin tutkimus ”Roadmap to Digital Single Market”. Saatavilla osoitteessa http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201209/20120914ATT51402/20120914ATT51402EN.pdf.

(12)  Järjestelmä, jota tuoja käyttää saadakseen vapautuksen arvonlisäverosta silloin, kun tuodut tavarat kuljetetaan toiseen jäsenvaltioon, ja jossa arvonlisävero maksetaan määräjäsenvaltioon.

(13)  Summa, josta 1 800 miljoonaa euroa oli aiheutunut seitsemässä tarkastukseen valitussa jäsenvaltiossa ja 400 miljoonaa euroa otokseen sisältyneiden tuontitavaroiden 21 määräjäsenvaltiossa.

(14)  Komission jäsenen Šemetan vastaukset CONT-valiokunnan esittämiin kysymyksiin ovat saatavilla osoitteessa http://www.europarl.europa.eu/committees/fi/cont/publications.html?id=CONT00004#menuzone.

(15)  Järjestäytynyttä rikollisuutta, korruptiota ja rahanpesua käsittelevä erityisvaliokunta (CRIM) 2012–2013, asiakirja korruptiosta, systeemisestä lahjonnasta jäsenvaltioiden julkishallinnoissa ja toimista korruption kielteisten vaikutusten torjumiseksi EU:ssa, marraskuu 2012, s. 2.

(16)  Asia C-539/09, komissio v. Saksa, tuomio 15.11.2011 (EUVL C 25, 28.1.2012, s. 5).

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/100 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/100

---

P7_TA(2013)0319

Yhdennetyn sisäisen valvonnan kehys

Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksestä (2012/2291(INI))

(2016/C 075/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT),

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon nro 2/2004 ”yhtenäisestä tarkastusmallista” (sekä yhteisön sisäisen valvonnan menettelyjä koskevasta ehdotuksesta) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon nro 2/2004 ”yhtenäisestä tarkastusmallista” (sekä yhteisön sisäisen valvonnan menettelyjä koskevasta ehdotuksesta) (1),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon suunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi (COM(2005)0252), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon suunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi (COM(2005)0252),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon komission toimintasuunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (COM(2006)0009), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon komission toimintasuunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (COM(2006)0009),

| — | ottaa huomioon 19. heinäkuuta 2006 julkaistun ensimmäisen puolivuotiskertomuksen yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksestä annetun komission toimintasuunnitelman täytäntöönpanon tilanteesta (SEC(2006)1009), jonka komissio esitti varainhoitovuotta 2004 koskevan vastuuvapauden myöntämisestä annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (2) esitetyn pyynnön mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. heinäkuuta 2006 julkaistun ensimmäisen puolivuotiskertomuksen yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksestä annetun komission toimintasuunnitelman täytäntöönpanon tilanteesta (SEC(2006)1009), jonka komissio esitti varainhoitovuotta 2004 koskevan vastuuvapauden myöntämisestä annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (2) esitetyn pyynnön mukaisesti,

| — | ottaa huomioon maaliskuussa 2007 annetun komission seurantaraportin (COM(2007)0086), jossa esitettiin yhteenveto saavutetusta edistyksestä ja ilmoitettiin tarvittavista lisätoimenpiteistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maaliskuussa 2007 annetun komission seurantaraportin (COM(2007)0086), jossa esitettiin yhteenveto saavutetusta edistyksestä ja ilmoitettiin tarvittavista lisätoimenpiteistä,

| — | ottaa huomioon helmikuussa 2008 annetun komission tiedonannon (COM(2008)0110) ja siihen liitetyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008)0259), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon helmikuussa 2008 annetun komission tiedonannon (COM(2008)0110) ja siihen liitetyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008)0259),

| — | ottaa huomioon helmikuussa 2009 julkaistun komission vaikutustenarviointikertomuksen komission toimintasuunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (COM(2009)0043), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon helmikuussa 2009 julkaistun komission vaikutustenarviointikertomuksen komission toimintasuunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (COM(2009)0043),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A7-0189/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A7-0189/2013),

| A. | ottaa huomioon, että SEUT:n 317 artiklan mukaan komissio toteuttaa talousarviota omalla vastuullaan, moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti, yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että SEUT:n 317 artiklan mukaan komissio toteuttaa talousarviota omalla vastuullaan, moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti, yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa,

| B. | toteaa, että perussopimuksen mukaan komissio on viime kädessä vastuussa unionin talousarvion toteuttamisesta, mutta myös jäsenvaltioilla on suuri vastuu, sillä ne hallinnoivat 80:tä prosenttia unionin varoista yhteisen hallinnointijärjestelmän mukaisesti; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että perussopimuksen mukaan komissio on viime kädessä vastuussa unionin talousarvion toteuttamisesta, mutta myös jäsenvaltioilla on suuri vastuu, sillä ne hallinnoivat 80:tä prosenttia unionin varoista yhteisen hallinnointijärjestelmän mukaisesti;

| C. | ottaa huomioon, että komission edellä mainitussa toimintasuunnitelmassa ehdottama tehokasta sisäistä valvontaa koskeva periaate on yksi niistä budjettiperiaatteista, jotka mainitaan varainhoitoasetuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että komission edellä mainitussa toimintasuunnitelmassa ehdottama tehokasta sisäistä valvontaa koskeva periaate on yksi niistä budjettiperiaatteista, jotka mainitaan varainhoitoasetuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006;

| D. | katsoo, että komissio voi parhaiten osoittaa todellisen sitoutumisensa avoimuuteen ja moitteettomaan varainhoitoon toteuttamalla kaikki tarvittavat toimenpiteet ja antamalla kaiken tukensa aloitteille, joiden tavoitteena on parantaa varainhoidon laatua myönteisen tarkastuslausuman (DAS (3)) saamiseksi tilintarkastustuomioistuimelta; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että komissio voi parhaiten osoittaa todellisen sitoutumisensa avoimuuteen ja moitteettomaan varainhoitoon toteuttamalla kaikki tarvittavat toimenpiteet ja antamalla kaiken tukensa aloitteille, joiden tavoitteena on parantaa varainhoidon laatua myönteisen tarkastuslausuman (DAS (3)) saamiseksi tilintarkastustuomioistuimelta;

| E. | katsoo, että kaikkien toimielinten ja jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä, jotta Euroopan kansalaisten luottamus unionin taloudelliseen suorituskykyyn voidaan palauttaa; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että kaikkien toimielinten ja jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä, jotta Euroopan kansalaisten luottamus unionin taloudelliseen suorituskykyyn voidaan palauttaa;

| F. | ottaa huomioon, että tukeakseen strategista tavoitettaan saada myönteinen tarkastuslausuma Euroopan tilintarkastustuomioistuimelta komissio hyväksyi tammikuussa 2006 toimintasuunnitelman yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (jäljempänä ”toimintasuunnitelma”), joka perustuu tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin (4), varainhoitovuotta 2003 koskevan vastuuvapauden myöntämisestä annettuun Euroopan parlamentin päätöslauselmaan (5) ja Ecofin-neuvoston 8. marraskuuta 2005 antamiin päätelmiin; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että tukeakseen strategista tavoitettaan saada myönteinen tarkastuslausuma Euroopan tilintarkastustuomioistuimelta komissio hyväksyi tammikuussa 2006 toimintasuunnitelman yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (jäljempänä ”toimintasuunnitelma”), joka perustuu tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin (4), varainhoitovuotta 2003 koskevan vastuuvapauden myöntämisestä annettuun Euroopan parlamentin päätöslauselmaan (5) ja Ecofin-neuvoston 8. marraskuuta 2005 antamiin päätelmiin;

| G. | ottaa huomioon, että toimintasuunnitelmassa keskityttiin komission silloisten valvontarakenteiden puutteisiin ja nimettiin 16 alaa, joilla tarvittiin toimenpiteitä vuoden 2007 loppuun mennessä, ottaen huomioon, että unionin varainhoidon parantamista on tuettava seuraamalla tiiviisti valvonnan edistymistä komissiossa ja jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että toimintasuunnitelmassa keskityttiin komission silloisten valvontarakenteiden puutteisiin ja nimettiin 16 alaa, joilla tarvittiin toimenpiteitä vuoden 2007 loppuun mennessä, ottaen huomioon, että unionin varainhoidon parantamista on tuettava seuraamalla tiiviisti valvonnan edistymistä komissiossa ja jäsenvaltioissa;

Toimintasuunnitelman täytäntöönpano

| 1. | toteaa, että toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi tapahtunutta edistymistä on mitattava paitsi kunkin toimenpiteen toteutumisen myös sen perusteella, miten tämä toimenpide vaikuttaa tilien perustana oleviin toimiin liittyvien virheiden vähentämiseen; |
| --- | --- |

1.

toteaa, että toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi tapahtunutta edistymistä on mitattava paitsi kunkin toimenpiteen toteutumisen myös sen perusteella, miten tämä toimenpide vaikuttaa tilien perustana oleviin toimiin liittyvien virheiden vähentämiseen;

| 2. | huomauttaa komission itse todenneen, että toimintasuunnitelma oli täysin toteutettu vuoden 2009 alussa, vaikka kolmea alkuperäisestä 16 toimenpiteestä ei voitu panna täytäntöön tai niitä toteutettiin muilla tavoin; |
| --- | --- |

2.

huomauttaa komission itse todenneen, että toimintasuunnitelma oli täysin toteutettu vuoden 2009 alussa, vaikka kolmea alkuperäisestä 16 toimenpiteestä ei voitu panna täytäntöön tai niitä toteutettiin muilla tavoin;

| 3. | toteaa, että erityisesti uuden varainhoitoasetuksen 32 artiklassa vahvistetaan vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan periaate ja että saman asetuksen 33 artiklassa säädetään, että esittäessään tarkistettuja tai uusia määrärahaehdotuksia komissio arvioi valvontajärjestelmien kustannustehokkuuden sekä virheriskin tason; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että erityisesti uuden varainhoitoasetuksen 32 artiklassa vahvistetaan vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan periaate ja että saman asetuksen 33 artiklassa säädetään, että esittäessään tarkistettuja tai uusia määrärahaehdotuksia komissio arvioi valvontajärjestelmien kustannustehokkuuden sekä virheriskin tason;

| 4. | toteaa myös, että ”hyväksyttävän riskitason” käsitteen osalta komissio päätti täydentää kyseistä toimenpidettä määrittelemällä ”virheiden jäännösriskin” käsitteen; |
| --- | --- |

4.

toteaa myös, että ”hyväksyttävän riskitason” käsitteen osalta komissio päätti täydentää kyseistä toimenpidettä määrittelemällä ”virheiden jäännösriskin” käsitteen;

| 5. | pitää valitettavana, ettei vuosien 2007–2013 lainsäädäntöä ole yksinkertaistettu niin laajasti kuin toivottiin; |
| --- | --- |

5.

pitää valitettavana, ettei vuosien 2007–2013 lainsäädäntöä ole yksinkertaistettu niin laajasti kuin toivottiin;

| 6. | pitää valitettavana, ettei komissio ole täyttänyt sitoumustaan saada täysin myönteinen tarkastuslausuma, ja huomauttaa erityisesti tilintarkastustuomioistuimen todenneen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2011 antamassaan kertomuksessa, että maksujen kokonaisvirhetaso oli olennainen ja että hallinto- ja valvontajärjestelmät olivat yleisesti osittain vaikuttavia; |
| --- | --- |

6.

pitää valitettavana, ettei komissio ole täyttänyt sitoumustaan saada täysin myönteinen tarkastuslausuma, ja huomauttaa erityisesti tilintarkastustuomioistuimen todenneen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2011 antamassaan kertomuksessa, että maksujen kokonaisvirhetaso oli olennainen ja että hallinto- ja valvontajärjestelmät olivat yleisesti osittain vaikuttavia;

| 7. | panee merkille, että tilien perustana oleviin toimiin liittyvä kokonaisvirheriski on kasvanut 3,3 prosentista 3,7 prosenttiin vuonna 2010 ja ylsi vuonna 2011 3,9 prosenttiin; pitää valitettavana, että viime vuosina tapahtunut myönteinen kehitys on kääntynyt, ja pelkää, että tulevina vuosina virheiden määrä kasvaa; |
| --- | --- |

7.

panee merkille, että tilien perustana oleviin toimiin liittyvä kokonaisvirheriski on kasvanut 3,3 prosentista 3,7 prosenttiin vuonna 2010 ja ylsi vuonna 2011 3,9 prosenttiin; pitää valitettavana, että viime vuosina tapahtunut myönteinen kehitys on kääntynyt, ja pelkää, että tulevina vuosina virheiden määrä kasvaa;

| 8. | huomauttaa, että komission tavoitteena on edelleen saada myönteinen tarkastuslausuma, mutta parlamentti piti varainhoitovuotta 2011 koskevan vastuuvapauden myöntämisestä antamassaan päätöslauselmassa erittäin valitettavana, että maksujen kokonaisvirhetaso pysyi olennaisena; |
| --- | --- |

8.

huomauttaa, että komission tavoitteena on edelleen saada myönteinen tarkastuslausuma, mutta parlamentti piti varainhoitovuotta 2011 koskevan vastuuvapauden myöntämisestä antamassaan päätöslauselmassa erittäin valitettavana, että maksujen kokonaisvirhetaso pysyi olennaisena;

| 9. | kehottaa komissiota ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin saadakseen aikaan kehityssuunnan, jossa virhetaso alenee tasaisesti; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin saadakseen aikaan kehityssuunnan, jossa virhetaso alenee tasaisesti;

Mikä on vialla?

| 10. | yhtyy tilintarkastustuomioistuimen ja komission näkemyksiin (6) sen osalta, ettei yhtenäinen tarkastusmalli ole toimiva ja että nykyisin kaikkea jäsenvaltioiden käytössä olevien valvontajärjestelmien potentiaalia ei hyödynnetä; |
| --- | --- |

10.

yhtyy tilintarkastustuomioistuimen ja komission näkemyksiin (6) sen osalta, ettei yhtenäinen tarkastusmalli ole toimiva ja että nykyisin kaikkea jäsenvaltioiden käytössä olevien valvontajärjestelmien potentiaalia ei hyödynnetä;

| 11. | muistuttaa tässä asiassa, että vuonna 2011 tilintarkastustuomioistuimen aluepolitiikan alalla havaitsemista virheistä yli 60 prosenttia oli sellaisia, joista jäsenvaltioiden viranomaisilla oli riittävästi tietoa voidakseen havaita ja korjata osan virheistä ennen korvauksien pyytämistä komissiolta; |
| --- | --- |

11.

muistuttaa tässä asiassa, että vuonna 2011 tilintarkastustuomioistuimen aluepolitiikan alalla havaitsemista virheistä yli 60 prosenttia oli sellaisia, joista jäsenvaltioiden viranomaisilla oli riittävästi tietoa voidakseen havaita ja korjata osan virheistä ennen korvauksien pyytämistä komissiolta;

| 12. | on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että ensimmäisen tason tarkastukset (eli jäsenvaltioiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmät) ovat riittämättömiä; katsoo, että tämä tekee virheiden määrän vähentämisestä huomattavan työlästä; |
| --- | --- |

12.

on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että ensimmäisen tason tarkastukset (eli jäsenvaltioiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmät) ovat riittämättömiä; katsoo, että tämä tekee virheiden määrän vähentämisestä huomattavan työlästä;

| 13. | toteaa, että monimutkaiset ja vaikeaselkoiset säännöt estävät ohjelmien täytäntöönpanoa ja tarkastamista; on huolestunut siitä, että tämä voi johtaa suureen virheiden määrään ja tarjota mahdollisuuden petokseen; on siksi huolissaan siitä, että kansallisen tai alueellisen tason määräysten monimutkaistuminen (”ylisääntely”) aiheuttaa enenevässä määrin ongelmia unionin talousarvion oikeudellisessa toteuttamisessa ja kasvattaa tarpeettomasti virheiden määrää; |
| --- | --- |

13.

toteaa, että monimutkaiset ja vaikeaselkoiset säännöt estävät ohjelmien täytäntöönpanoa ja tarkastamista; on huolestunut siitä, että tämä voi johtaa suureen virheiden määrään ja tarjota mahdollisuuden petokseen; on siksi huolissaan siitä, että kansallisen tai alueellisen tason määräysten monimutkaistuminen (”ylisääntely”) aiheuttaa enenevässä määrin ongelmia unionin talousarvion oikeudellisessa toteuttamisessa ja kasvattaa tarpeettomasti virheiden määrää;

| 14. | toteaa, että komissio ei voi täysin luottaa kansallisten tarkastuselinten tuloksiin; |
| --- | --- |

14.

toteaa, että komissio ei voi täysin luottaa kansallisten tarkastuselinten tuloksiin;

| 15. | toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen ja komission välillä on perustavanlaatuinen ristiriita: tilintarkastustuomioistuin soveltaa tarkastuslausuman mukaisissa tarkastuksissaan vuosittaista lähestymistapaa, kun taas komissio soveltaa talousarvion toteuttamisessa monivuotista lähestymistapaa; |
| --- | --- |

15.

toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen ja komission välillä on perustavanlaatuinen ristiriita: tilintarkastustuomioistuin soveltaa tarkastuslausuman mukaisissa tarkastuksissaan vuosittaista lähestymistapaa, kun taas komissio soveltaa talousarvion toteuttamisessa monivuotista lähestymistapaa;

Mitä voidaan tehdä?

| 16. | kehottaa komissiota noudattamaan tarkasti uuden varainhoitoasetuksen 32 artiklan 5 kohtaa, jos virhetaso on jatkuvasti korkea, ja näin ollen selvittämään valvontajärjestelmien heikkoudet ja mahdollisten korjaavien toimenpiteiden kustannustehokkuuden sekä toteuttamaan tai ehdottamaan asianmukaisia toimenpiteitä, kuten yksinkertaistamista, valvontajärjestelmien tehostamista ja ohjelman tai sen täytäntöönpanon uudelleensuunnittelua; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota noudattamaan tarkasti uuden varainhoitoasetuksen 32 artiklan 5 kohtaa, jos virhetaso on jatkuvasti korkea, ja näin ollen selvittämään valvontajärjestelmien heikkoudet ja mahdollisten korjaavien toimenpiteiden kustannustehokkuuden sekä toteuttamaan tai ehdottamaan asianmukaisia toimenpiteitä, kuten yksinkertaistamista, valvontajärjestelmien tehostamista ja ohjelman tai sen täytäntöönpanon uudelleensuunnittelua;

| 17. | kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan valvonta- ja tarkastusjärjestelmiään ja etenkin varmistamaan indikaattoreidensa ja tilastojensa luotettavuuden; |
| --- | --- |

17.

kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan valvonta- ja tarkastusjärjestelmiään ja etenkin varmistamaan indikaattoreidensa ja tilastojensa luotettavuuden;

| 18. | panee huolestuneena merkille, että vuosina 2010 ja 2011 tilintarkastustuomioistuin huomasi, että aluepolitiikan alalla komissio ei voi täysin luottaa kansallisten tarkastusviranomaisten työhön eikä saada siitä täyttä varmuutta, ja kehottaa siksi jäsenvaltioita korjaamaan tilanteen; |
| --- | --- |

18.

panee huolestuneena merkille, että vuosina 2010 ja 2011 tilintarkastustuomioistuin huomasi, että aluepolitiikan alalla komissio ei voi täysin luottaa kansallisten tarkastusviranomaisten työhön eikä saada siitä täyttä varmuutta, ja kehottaa siksi jäsenvaltioita korjaamaan tilanteen;

| 19. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan täyden vastuun tileistään ja toimittamaan luotettavia tietoja komissiolle käyttäen asianmukaisella poliittisella tasolla allekirjoitettuja kansallisia johdon lausumia; |
| --- | --- |

19.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan täyden vastuun tileistään ja toimittamaan luotettavia tietoja komissiolle käyttäen asianmukaisella poliittisella tasolla allekirjoitettuja kansallisia johdon lausumia;

| 20. | kehottaa komissiota motivoimaan jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä varmistaakseen, että veronmaksajien rahoja käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti, joko asianmukaisten etujen tai tiukkojen seuraamusten tai määrärahojen keskeyttämisen avulla; toteaa, että tämä auttaisi uudistamaan EU:n kansalaisten luottamuksen EU:hun ja sen toimielimiin; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota motivoimaan jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä varmistaakseen, että veronmaksajien rahoja käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti, joko asianmukaisten etujen tai tiukkojen seuraamusten tai määrärahojen keskeyttämisen avulla; toteaa, että tämä auttaisi uudistamaan EU:n kansalaisten luottamuksen EU:hun ja sen toimielimiin;

| 21. | kehottaa komissiota yhdenmukaistamaan pääosastojensa soveltamia valvontamenettelyjä; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota yhdenmukaistamaan pääosastojensa soveltamia valvontamenettelyjä;

| 22. | panee huolestuneena merkille, että tilintarkastustuomioistuimen kansallisten viranomaisten työssä havaitsemat puutteet voivat johtua myös yhteiseen hallinnointijärjestelmään olennaisesti kuuluvista heikkouksista ja eturistiriidoista (7), koska saadakseen komissiolta yhtenäiseen tarkastusmalliin liittyvän aseman, kansallisten tarkastusviranomaisten on oltava tehokkaita ja samalla ilmoitetun virhemäärän on kuitenkin oltava alle 2 prosenttia, mikä voi kannustaa siihen, ettei kaikkia sääntöjenvastaisuuksia ilmoiteta; |
| --- | --- |

22.

panee huolestuneena merkille, että tilintarkastustuomioistuimen kansallisten viranomaisten työssä havaitsemat puutteet voivat johtua myös yhteiseen hallinnointijärjestelmään olennaisesti kuuluvista heikkouksista ja eturistiriidoista (7), koska saadakseen komissiolta yhtenäiseen tarkastusmalliin liittyvän aseman, kansallisten tarkastusviranomaisten on oltava tehokkaita ja samalla ilmoitetun virhemäärän on kuitenkin oltava alle 2 prosenttia, mikä voi kannustaa siihen, ettei kaikkia sääntöjenvastaisuuksia ilmoiteta;

| 23. | kehottaa siksi komissiota toimimaan tarkemmin hyväksyessään kansallisia hallinto- ja tarkastusviranomaisia ja ottamaan käyttöön oikeanlaisia kannustimia ja tehokkaan seuraamusjärjestelmän; |
| --- | --- |

23.

kehottaa siksi komissiota toimimaan tarkemmin hyväksyessään kansallisia hallinto- ja tarkastusviranomaisia ja ottamaan käyttöön oikeanlaisia kannustimia ja tehokkaan seuraamusjärjestelmän;

| 24. | pyytää siksi SEUT-sopimuksen 287 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että kansallisten tarkastuselinten ja tilintarkastustuomioistuimen välistä yhteistyötä vauhditetaan yhteistä hallinnointia koskevia tilintarkastuksia tehtäessä; |
| --- | --- |

24.

pyytää siksi SEUT-sopimuksen 287 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että kansallisten tarkastuselinten ja tilintarkastustuomioistuimen välistä yhteistyötä vauhditetaan yhteistä hallinnointia koskevia tilintarkastuksia tehtäessä;

| 25. | kehottaa asiaankuuluvia EU:n toimielimiä arvioimaan, onko virhetason vahvistaminen kahteen prosenttiin asianmukaista ja onko tämä taso saavutettavissa kaikilla EU:n politiikan aloilla; |
| --- | --- |

25.

kehottaa asiaankuuluvia EU:n toimielimiä arvioimaan, onko virhetason vahvistaminen kahteen prosenttiin asianmukaista ja onko tämä taso saavutettavissa kaikilla EU:n politiikan aloilla;

| 26. | on tässä yhteydessä syvästi huolissaan tarkastuslausuman käyttökelpoisuudesta, koska yhteisen hallinnoinnin mukaisesta talousarvion toteuttamisesta seuraa, että vastuu talousarvion hallinnoinnin laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta jakaantuu komission ja jäsenvaltioiden sekä komission ja aluehallintojen kesken, kun taas poliittisen vastuun kantaa vain komissio; |
| --- | --- |

26.

on tässä yhteydessä syvästi huolissaan tarkastuslausuman käyttökelpoisuudesta, koska yhteisen hallinnoinnin mukaisesta talousarvion toteuttamisesta seuraa, että vastuu talousarvion hallinnoinnin laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta jakaantuu komission ja jäsenvaltioiden sekä komission ja aluehallintojen kesken, kun taas poliittisen vastuun kantaa vain komissio;

| 27. | katsoo siksi, että koko tarkastuslausuman käsitettä olisi harkittava uudelleen, kun EU:n perussopimuksia seuraavan kerran uudistetaan; |
| --- | --- |

27.

katsoo siksi, että koko tarkastuslausuman käsitettä olisi harkittava uudelleen, kun EU:n perussopimuksia seuraavan kerran uudistetaan;

Seurantatoimet komissiolle myönnetyn vuoden 2011 vastuuvapauden jälkeen

| 28. | kehottaa jälleen jäsenvaltioita laatimaan kansallisia johdon lausumia asianmukaisella poliittisella tasolla ja kehottaa komissiota vahvistamaan mallin näitä ilmoituksia varten; |
| --- | --- |

28.

kehottaa jälleen jäsenvaltioita laatimaan kansallisia johdon lausumia asianmukaisella poliittisella tasolla ja kehottaa komissiota vahvistamaan mallin näitä ilmoituksia varten;

| 29. | katsoo, että pakollisia kansallisia johdon lausumia koskeva periaate on sisällytettävä monivuotista rahoituskehystä koskevaan päätökseen liitettyyn toimielinten väliseen sopimukseen; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että pakollisia kansallisia johdon lausumia koskeva periaate on sisällytettävä monivuotista rahoituskehystä koskevaan päätökseen liitettyyn toimielinten väliseen sopimukseen;

| 30. | huomauttaa, että kansallisia ilmoituksia koskevan uskottavan järjestelmän jatkuva puuttuminen jäytää jatkossakin EU:n kansalaisten luottamusta makrotalouteen, EU:n rahaan ja EU:n raha-asioiden hoitajiin (8); |
| --- | --- |

30.

huomauttaa, että kansallisia ilmoituksia koskevan uskottavan järjestelmän jatkuva puuttuminen jäytää jatkossakin EU:n kansalaisten luottamusta makrotalouteen, EU:n rahaan ja EU:n raha-asioiden hoitajiin (8);

| 31. | muistuttaa, että kolmella ensisijaisella toimella, joita parlamentti vaati komissiota toteuttamaan myöntääkseen vastuuvapauden varainhoitovuodelta 2011, pyritään helpottamaan edistymistä tarkastuslausumaa koskevassa kysymyksessä; |
| --- | --- |

31.

muistuttaa, että kolmella ensisijaisella toimella, joita parlamentti vaati komissiota toteuttamaan myöntääkseen vastuuvapauden varainhoitovuodelta 2011, pyritään helpottamaan edistymistä tarkastuslausumaa koskevassa kysymyksessä;

| 32. | palauttaa erityisesti mieliin, että komission olisi annettava vuosittain ja ensimmäisen kerran syyskuussa 2013 Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle tiedonanto, jossa julkistetaan kaikki nimelliset määrät, jotka on edellisen vuoden aikana peritty takaisin rahoitusoikaisuilla ja takaisinperintätoimilla kaikkien hallinnointitapojen osalta unionin ja jäsenvaltioiden tasolla (9); |
| --- | --- |

32.

palauttaa erityisesti mieliin, että komission olisi annettava vuosittain ja ensimmäisen kerran syyskuussa 2013 Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle tiedonanto, jossa julkistetaan kaikki nimelliset määrät, jotka on edellisen vuoden aikana peritty takaisin rahoitusoikaisuilla ja takaisinperintätoimilla kaikkien hallinnointitapojen osalta unionin ja jäsenvaltioiden tasolla (9);

| 33. | korostaa, että tämä tiedonanto on esitettävä ajoissa, jotta tilintarkastustuomioistuin voi tarkastella sitä ennen vuosikertomuksensa julkaisemista; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että tämä tiedonanto on esitettävä ajoissa, jotta tilintarkastustuomioistuin voi tarkastella sitä ennen vuosikertomuksensa julkaisemista;

| 34. | kannustaa jälleen komissiota julkistamaan yhä tarkempia ja luotettavampia tietoja takaisinperinnöistä ja rahoitusoikaisuista ja esittämään tietoja, joiden avulla voitaisiin täsmäyttää mahdollisimman tarkasti, minä vuonna maksu suoritettiin, minä vuonna siihen liittyvä virhe havaittiin ja minä vuonna asianomainen takaisinperintä tai rahoitusoikaisu sisällytettiin tilinpäätöksen liitetietoihin (10); |
| --- | --- |

34.

kannustaa jälleen komissiota julkistamaan yhä tarkempia ja luotettavampia tietoja takaisinperinnöistä ja rahoitusoikaisuista ja esittämään tietoja, joiden avulla voitaisiin täsmäyttää mahdollisimman tarkasti, minä vuonna maksu suoritettiin, minä vuonna siihen liittyvä virhe havaittiin ja minä vuonna asianomainen takaisinperintä tai rahoitusoikaisu sisällytettiin tilinpäätöksen liitetietoihin (10);

| 35. | huomauttaa, että kaikkiin virhetason alentamiseksi toteutettaviin toimenpiteisiin olisi liitettävä uudenlainen tulosajattelu; toteaa, että komission yksiköiden on määritettävä hallintosuunnitelmissaan tietyt tavoitteet ja indikaattorit, jotka vastaavat tilintarkastustuomioistuimen vaatimuksia relevanssin, vertailukelpoisuuden ja luotettavuuden osalta; toteaa, että yksiköiden olisi vuotuisissa toimintakertomuksissaan mitattava suorituskykyään laatiessaan yhteenvetoja tuloksista, joita ne ovat saavuttaneet komission toteuttamien tärkeimpien politiikan alojen edistämisessä; toteaa, että tätä alakohtaista tulosta täydennetään arvioimalla yleisesti komission tulosta SEUT:n 318 artiklan mukaisessa arviointikertomuksessa (11); |
| --- | --- |

35.

huomauttaa, että kaikkiin virhetason alentamiseksi toteutettaviin toimenpiteisiin olisi liitettävä uudenlainen tulosajattelu; toteaa, että komission yksiköiden on määritettävä hallintosuunnitelmissaan tietyt tavoitteet ja indikaattorit, jotka vastaavat tilintarkastustuomioistuimen vaatimuksia relevanssin, vertailukelpoisuuden ja luotettavuuden osalta; toteaa, että yksiköiden olisi vuotuisissa toimintakertomuksissaan mitattava suorituskykyään laatiessaan yhteenvetoja tuloksista, joita ne ovat saavuttaneet komission toteuttamien tärkeimpien politiikan alojen edistämisessä; toteaa, että tätä alakohtaista tulosta täydennetään arvioimalla yleisesti komission tulosta SEUT:n 318 artiklan mukaisessa arviointikertomuksessa (11);

| 36. | palauttaa mieliin, että komission olisi muutettava edellä mainitun arviointikertomuksen rakennetta ja eroteltava siinä sisäpoliittiset ja ulkopoliittiset kysymykset toisistaan sekä keskityttävä sisäpolitiikan osalta unionin talous- ja sosiaalipolitiikkaa edustavaan Eurooppa 2020 -strategiaan; toteaa, että komission olisi kiinnitettävä erityistä huomiota lippulaiva-aloitteiden loppuun saattamisessa tapahtuneeseen edistymiseen; |
| --- | --- |

36.

palauttaa mieliin, että komission olisi muutettava edellä mainitun arviointikertomuksen rakennetta ja eroteltava siinä sisäpoliittiset ja ulkopoliittiset kysymykset toisistaan sekä keskityttävä sisäpolitiikan osalta unionin talous- ja sosiaalipolitiikkaa edustavaan Eurooppa 2020 -strategiaan; toteaa, että komission olisi kiinnitettävä erityistä huomiota lippulaiva-aloitteiden loppuun saattamisessa tapahtuneeseen edistymiseen;

| 37. | korostaa lisäksi, että tulosindikaattorit on sisällytettävä täydellisesti kaikkiin uusia toimintalinjoja ja ohjelmia koskeviin ehdotuksiin; |
| --- | --- |

37.

korostaa lisäksi, että tulosindikaattorit on sisällytettävä täydellisesti kaikkiin uusia toimintalinjoja ja ohjelmia koskeviin ehdotuksiin;

| 38. | pyytää, että päätökseen vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2011 liitetyn päätöslauselmansa 1 kohdassa parlamentin komissiolle antamat ohjeet siitä, miten komission olisi laadittava SEUT:n 318 artiklassa tarkoitettu arviointikertomus, sisällytetään monivuotista rahoituskehystä koskevaan päätökseen liitettävään toimielinten väliseen sopimukseen; |
| --- | --- |

38.

pyytää, että päätökseen vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2011 liitetyn päätöslauselmansa 1 kohdassa parlamentin komissiolle antamat ohjeet siitä, miten komission olisi laadittava SEUT:n 318 artiklassa tarkoitettu arviointikertomus, sisällytetään monivuotista rahoituskehystä koskevaan päätökseen liitettävään toimielinten väliseen sopimukseen;

Tulosbudjetti

| 39. | yhtyy Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kantaan, jonka mukaan ei ole mielekästä yrittää mitata tuloksia ilman tulosindikaattoreihin perustuvaa budjettia (12), ja kehottaa vahvistamaan tuloksiin perustuvan julkisen talouden budjetointimallin, jossa kuhunkin budjettikohtaan liitetään tavoitteet ja tulokset, joita voidaan mitata tulosindikaattoreilla; |
| --- | --- |

39.

yhtyy Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kantaan, jonka mukaan ei ole mielekästä yrittää mitata tuloksia ilman tulosindikaattoreihin perustuvaa budjettia (12), ja kehottaa vahvistamaan tuloksiin perustuvan julkisen talouden budjetointimallin, jossa kuhunkin budjettikohtaan liitetään tavoitteet ja tulokset, joita voidaan mitata tulosindikaattoreilla;

| 40. | kehottaa komissiota perustamaan työryhmän, joka koostuu komission, parlamentin, neuvoston ja tilintarkastustuomioistuimen edustajista ja jonka tehtävänä on pohtia tarvittavia toimenpiteitä tällaisen tulosbudjetin käyttöön ottamiseksi sekä laatia tätä koskeva toimintasuunnitelma aikatauluineen; |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota perustamaan työryhmän, joka koostuu komission, parlamentin, neuvoston ja tilintarkastustuomioistuimen edustajista ja jonka tehtävänä on pohtia tarvittavia toimenpiteitä tällaisen tulosbudjetin käyttöön ottamiseksi sekä laatia tätä koskeva toimintasuunnitelma aikatauluineen;

Yksinkertaistaminen

| 41. | kehottaa kaikki osapuolia, jotka osallistuvat vuoden 2013 jälkeistä lainsäädäntöä ja ohjelmia koskevaan päätöksentekoprosessiin, pitämään mielessään, että on noudatettava yksinkertaistamista koskevaa ehdotonta vaatimusta vähentämällä ohjelmien määrää ja määrittelemällä oikeasuhteisia ja kustannustehokkaita valvontatoimenpiteitä, yksinkertaisia kelpoisuussääntöjä ja kustannuslaskentamenetelmiä; |
| --- | --- |

41.

kehottaa kaikki osapuolia, jotka osallistuvat vuoden 2013 jälkeistä lainsäädäntöä ja ohjelmia koskevaan päätöksentekoprosessiin, pitämään mielessään, että on noudatettava yksinkertaistamista koskevaa ehdotonta vaatimusta vähentämällä ohjelmien määrää ja määrittelemällä oikeasuhteisia ja kustannustehokkaita valvontatoimenpiteitä, yksinkertaisia kelpoisuussääntöjä ja kustannuslaskentamenetelmiä;

o

o o

| 42. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

42.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 107, 30.4.2004, s. 1.

(2)  EUVL L 340, 6.12.2006, s. 3.

(3)  Lyhenne ranskankielisestä termistä ”Déclaration d'assurance”.

(4)  Lausunto nro 2/2004 ”yhtenäisestä tarkastusmallista” (single audit).

(5)  EUVL L 196, 27.7.2005, s. 4.

(6)  Kersti Kaljulaidin ja Manfred Kraffin puheenvuorot talousarvion valvontavaliokunnan 22. huhtikuuta 2013 järjestämässä yhdennetyn sisäisen valvonnan kehystä koskevassa kuulemisessa.

(7)  Kersti Kaljulaidin puheenvuoro talousarvion valvontavaliokunnan 22. huhtikuuta 2013 järjestämässä yhdennettyä sisäisen valvonnan kehystä koskevassa kuulemisessa.

(8)  Jules Muisin puheenvuoro samassa kuulemistilaisuudessa.

(9)  Vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle varainhoitovuonna 2011 tehtyyn päätökseen liitetyn päätöslauselman 1 kohdan a alakohta (EUVL L 308, 16.11.2013, s. 27.

(10)  Vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle varainhoitovuonna 2011 tehtyyn päätökseen liitetyn päätöslauselman 61 kohta.

(11)  Vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle varainhoitovuonna 2011 tehtyyn päätökseen liitetyn päätöslauselman 1 kohdan ab, ae ja af alakohta.

(12)  Kersti Kaljulaidin puheenvuoro talousarvion valvontavaliokunnan 22. huhtikuuta 2013 järjestämässä yhdennetyn sisäisen valvonnan kehystä koskevassa kuulemisessa.

---

Torstai 4. heinäkuuta 2013

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/105 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/105

---

P7_TA(2013)0322

Yhdysvaltojen NSA-valvontaohjelma, eri jäsenvaltioiden valvontaelimet ja vaikutukset EU:n kansalaisten yksityisyydensuojaan

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 Yhdysvaltojen Kansallisen turvallisuusviraston (NSA) valvontaohjelmasta, eri jäsenvaltioiden valvontaelimistä ja niiden vaikutuksesta EU:n kansalaisten yksityisyydensuojaan (2013/2682(RSP))

(2016/C 075/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 3, 6 ja 7 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 16 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 3, 6 ja 7 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 16 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen (ECHR), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen (ECHR),

| — | ottaa huomioon 28. tammikuuta 1981 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen nro 108 yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä ja siihen 8. marraskuuta 2001 liitetyn lisäpöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. tammikuuta 1981 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen nro 108 yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä ja siihen 8. marraskuuta 2001 liitetyn lisäpöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevan EU:n lainsäädännön, erityisesti yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun direktiivin 95/46/EY, rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta tehdyn puitepäätöksen 2008/977/YOS, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY ja yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun asetuksen (EY) N:o 45/2001, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevan EU:n lainsäädännön, erityisesti yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun direktiivin 95/46/EY, rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta tehdyn puitepäätöksen 2008/977/YOS, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY ja yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun asetuksen (EY) N:o 45/2001,

| — | ottaa huomioon komission antaman asetus- ja direktiiviehdotuksen, joista kumpikin koskee unionin tietosuojajärjestelmän uudistamista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission antaman asetus- ja direktiiviehdotuksen, joista kumpikin koskee unionin tietosuojajärjestelmän uudistamista,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Yhdysvaltojen tekemän keskinäistä oikeusapua koskevan sopimuksen, joka mahdollistaa tietojenvaihdon rikollisen toiminnan estämiseksi ja tutkimiseksi, tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen (CETS nro 185), EU:n ja Yhdysvaltojen safe harbor -sopimuksen (2000/520/EY) ja safe harbor -järjestelmän käynnissä olevan uudistamisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Yhdysvaltojen tekemän keskinäistä oikeusapua koskevan sopimuksen, joka mahdollistaa tietojenvaihdon rikollisen toiminnan estämiseksi ja tutkimiseksi, tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen (CETS nro 185), EU:n ja Yhdysvaltojen safe harbor -sopimuksen (2000/520/EY) ja safe harbor -järjestelmän käynnissä olevan uudistamisen,

| — | ottaa huomioon Yhdysvaltojen Patriot Act -lain, ulkomaista tiedustelua ja seurantaa koskevan FISA-lain sekä kyseistä lakia muuttavan, vuonna 2008 annetun lain (FISAAA) 702 pykälän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdysvaltojen Patriot Act -lain, ulkomaista tiedustelua ja seurantaa koskevan FISA-lain sekä kyseistä lakia muuttavan, vuonna 2008 annetun lain (FISAAA) 702 pykälän,

| — | ottaa huomioon neuvottelut, joita EU ja Yhdysvallat käyvät puitesopimuksesta, joka koskee henkilötietojen suojelua niitä siirrettäessä ja käsiteltäessä poliisi- ja oikeusviranomaisten välisessä yhteistyössä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvottelut, joita EU ja Yhdysvallat käyvät puitesopimuksesta, joka koskee henkilötietojen suojelua niitä siirrettäessä ja käsiteltäessä poliisi- ja oikeusviranomaisten välisessä yhteistyössä,

| — | ottaa huomioon aiemmat yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevat päätöslauselmansa ja erityisesti 5. syyskuuta 2001 antamansa päätöslauselman yksityistä ja talouselämän viestintää sieppaavan maailmanlaajuisen järjestelmän (Echelon-sieppausjärjestelmän) olemassaolosta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevat päätöslauselmansa ja erityisesti 5. syyskuuta 2001 antamansa päätöslauselman yksityistä ja talouselämän viestintää sieppaavan maailmanlaajuisen järjestelmän (Echelon-sieppausjärjestelmän) olemassaolosta (1),

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Herman van Rompuyn, parlamentin puhemiehen Martin Schulzin, komission varapuheenjohtajan / oikeus- ja kansalaisasioista sekä perusoikeuksista vastaavan komission jäsenen Redingin sekä komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Herman van Rompuyn, parlamentin puhemiehen Martin Schulzin, komission varapuheenjohtajan / oikeus- ja kansalaisasioista sekä perusoikeuksista vastaavan komission jäsenen Redingin sekä komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin julkilausumat,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | toteaa, että EU:n ja Yhdysvaltojen transatlanttisen kumppanuuden on perustuttava vastavuoroiseen luottamukseen ja kunnioitukseen, lojaaliin ja vastavuoroiseen yhteistyöhön sekä perusoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että EU:n ja Yhdysvaltojen transatlanttisen kumppanuuden on perustuttava vastavuoroiseen luottamukseen ja kunnioitukseen, lojaaliin ja vastavuoroiseen yhteistyöhön sekä perusoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen;

| B. | toteaa, että jäsenvaltioiden velvollisuutena on kunnioittaa SEU-sopimuksen 2 artiklassa ja perusoikeuskirjassa vahvistettuja perusoikeuksia ja -arvoja; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että jäsenvaltioiden velvollisuutena on kunnioittaa SEU-sopimuksen 2 artiklassa ja perusoikeuskirjassa vahvistettuja perusoikeuksia ja -arvoja;

| C. | ottaa huomioon, että näiden periaatteiden noudattamista epäillään vahvasti kansainvälisen lehdistön esitettyä todisteita siitä, että Yhdysvaltojen viranomaiset valvovat ja käsittelevät laajasti Prism-ohjelman kaltaisten ohjelmien avulla Yhdysvaltojen verkkopalveluja käyttävien EU:n kansalaisten ja asukkaiden henkilötietoja; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että näiden periaatteiden noudattamista epäillään vahvasti kansainvälisen lehdistön esitettyä todisteita siitä, että Yhdysvaltojen viranomaiset valvovat ja käsittelevät laajasti Prism-ohjelman kaltaisten ohjelmien avulla Yhdysvaltojen verkkopalveluja käyttävien EU:n kansalaisten ja asukkaiden henkilötietoja;

| D. | toteaa, että epäilyt eivät koske pelkästään Yhdysvaltojen viranomaisten toimintaa vaan myös useiden EU:n jäsenvaltioiden toimintaa, sillä ne ovat kansainvälisen lehdistön mukaan tehneet yhteistyötä Prism-ohjelmassa tai muissa vastaavissa ohjelmissa taikka päässeet niiden avulla luotuihin tietokantoihin; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että epäilyt eivät koske pelkästään Yhdysvaltojen viranomaisten toimintaa vaan myös useiden EU:n jäsenvaltioiden toimintaa, sillä ne ovat kansainvälisen lehdistön mukaan tehneet yhteistyötä Prism-ohjelmassa tai muissa vastaavissa ohjelmissa taikka päässeet niiden avulla luotuihin tietokantoihin;

| E. | ottaa lisäksi huomioon, että monilla jäsenvaltioilla on Prism-ohjelman kaltaisia valvontaohjelmia tai että ne keskustelevat tällaisten ohjelmien kehittämisestä; |
| --- | --- |

E.

ottaa lisäksi huomioon, että monilla jäsenvaltioilla on Prism-ohjelman kaltaisia valvontaohjelmia tai että ne keskustelevat tällaisten ohjelmien kehittämisestä;

| F. | toteaa, että erityisesti on kyseenalaistettu, onko Yhdistyneen kuningaskunnan GCHQ-tiedustelupalvelun toiminta ollut EU:n lainsäädännön mukaista, sillä se on salakuunnellut suoraan sähköisessä viestinnässä käytettyjä meren alla kulkevia transatlanttisia kaapeleita Tempora-koodinimellä kulkevan ohjelman avulla; toteaa, että raporttien mukaan muut jäsenvaltiot valvovat rajat ylittävää sähköistä viestintää ilman, että tätä olisi määrätty tekemään säännöllisesti, vaan se perustuu erityistuomioistuinten päätöksiin, jakavat tietoja (Ruotsi) muiden maiden kanssa ja voivat lisätä valvontavalmiuksiaan (Alankomaat ja Saksa); toteaa, että muissa jäsenvaltioissa ollaan huolissaan tiedustelupalvelujen tiedonsieppausvaltuuksista (Puola); |
| --- | --- |

F.

toteaa, että erityisesti on kyseenalaistettu, onko Yhdistyneen kuningaskunnan GCHQ-tiedustelupalvelun toiminta ollut EU:n lainsäädännön mukaista, sillä se on salakuunnellut suoraan sähköisessä viestinnässä käytettyjä meren alla kulkevia transatlanttisia kaapeleita Tempora-koodinimellä kulkevan ohjelman avulla; toteaa, että raporttien mukaan muut jäsenvaltiot valvovat rajat ylittävää sähköistä viestintää ilman, että tätä olisi määrätty tekemään säännöllisesti, vaan se perustuu erityistuomioistuinten päätöksiin, jakavat tietoja (Ruotsi) muiden maiden kanssa ja voivat lisätä valvontavalmiuksiaan (Alankomaat ja Saksa); toteaa, että muissa jäsenvaltioissa ollaan huolissaan tiedustelupalvelujen tiedonsieppausvaltuuksista (Puola);

| G. | toteaa olevan viitteitä siitä, että EU:n toimielimet sekä EU:n ja jäsenvaltioiden lähetystöt ja edustustot ovat olleet Yhdysvaltojen harjoittaman valvonta- ja vakoilutoiminnan kohteina; |
| --- | --- |

G.

toteaa olevan viitteitä siitä, että EU:n toimielimet sekä EU:n ja jäsenvaltioiden lähetystöt ja edustustot ovat olleet Yhdysvaltojen harjoittaman valvonta- ja vakoilutoiminnan kohteina;

| H. | toteaa, että komission jäsen Reding on lähettänyt Yhdysvaltojen oikeusministerille Eric Holderille kirjeen, jossa kuvataan EU:n huolenaiheita ja pyydetään selvennystä ja selitystä Prism-ohjelmasta ja muista vastaavista ohjelmista, joihin liittyy tietojen kerääminen ja hakeminen, sekä laeista, joiden perusteella tällaisille ohjelmille voidaan myöntää lupa; ottaa huomioon, että täydellinen vastaus Yhdysvaltojen viranomaisilta on vielä saamatta huolimatta keskusteluista, jotka käytiin Dublinissa 14. kesäkuuta 2013 pidetyssä EU:n ja Yhdysvaltojen oikeusministerien kokouksessa; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että komission jäsen Reding on lähettänyt Yhdysvaltojen oikeusministerille Eric Holderille kirjeen, jossa kuvataan EU:n huolenaiheita ja pyydetään selvennystä ja selitystä Prism-ohjelmasta ja muista vastaavista ohjelmista, joihin liittyy tietojen kerääminen ja hakeminen, sekä laeista, joiden perusteella tällaisille ohjelmille voidaan myöntää lupa; ottaa huomioon, että täydellinen vastaus Yhdysvaltojen viranomaisilta on vielä saamatta huolimatta keskusteluista, jotka käytiin Dublinissa 14. kesäkuuta 2013 pidetyssä EU:n ja Yhdysvaltojen oikeusministerien kokouksessa;

| I. | toteaa, että safe harbor -sopimuksen mukaisesti jäsenvaltioilla ja komissiolla on velvollisuus taata henkilötietojen turvallisuus ja loukkaamattomuus; toteaa, että kansainvälisen lehdistön tietojen mukaan kaikki Prism-ohjelmaan osallistuvat yhtiöt ovat safe harbor -sopimuksen osapuolia; toteaa, että komissiolla on sopimuksen 3 artiklan nojalla velvoite kumota sopimus tai keskeyttää sen soveltaminen, jos sopimuksen määräyksiä ei noudateta; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että safe harbor -sopimuksen mukaisesti jäsenvaltioilla ja komissiolla on velvollisuus taata henkilötietojen turvallisuus ja loukkaamattomuus; toteaa, että kansainvälisen lehdistön tietojen mukaan kaikki Prism-ohjelmaan osallistuvat yhtiöt ovat safe harbor -sopimuksen osapuolia; toteaa, että komissiolla on sopimuksen 3 artiklan nojalla velvoite kumota sopimus tai keskeyttää sen soveltaminen, jos sopimuksen määräyksiä ei noudateta;

| J. | ottaa huomioon, että EU:n ja Yhdysvaltojen välisessä keskinäistä oikeusapua koskevassa sopimuksessa, sellaisena kuin unioni ja Yhdysvaltain kongressi ovat sen ratifioineet, on yksityiskohtaisia määräyksiä tietojen keräämisestä ja vaihtamisesta sekä avun pyytämisestä ja antamisesta yhdessä maassa olevan todistusaineiston hankkimiseksi, jotta voidaan edistää rikostutkintaa tai rikosoikeudellisia menettelyjä toisessa maassa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että EU:n ja Yhdysvaltojen välisessä keskinäistä oikeusapua koskevassa sopimuksessa, sellaisena kuin unioni ja Yhdysvaltain kongressi ovat sen ratifioineet, on yksityiskohtaisia määräyksiä tietojen keräämisestä ja vaihtamisesta sekä avun pyytämisestä ja antamisesta yhdessä maassa olevan todistusaineiston hankkimiseksi, jotta voidaan edistää rikostutkintaa tai rikosoikeudellisia menettelyjä toisessa maassa;

| K. | korostaa, että olisi valitettavaa, jos äskettäin esitetyt väitteet vaikuttaisivat kielteisesti transatlanttisen kauppa- ja investointikumppanuussopimuksen (TTIP) tekemiseen tähtääviin toimiin, jotka ovat olleet osoitus siitä, että osapuolet ovat sitoutuneet vahvistamaan entisestään EU:n ja Yhdysvaltojen kumppanuutta; |
| --- | --- |

K.

korostaa, että olisi valitettavaa, jos äskettäin esitetyt väitteet vaikuttaisivat kielteisesti transatlanttisen kauppa- ja investointikumppanuussopimuksen (TTIP) tekemiseen tähtääviin toimiin, jotka ovat olleet osoitus siitä, että osapuolet ovat sitoutuneet vahvistamaan entisestään EU:n ja Yhdysvaltojen kumppanuutta;

| L. | ottaa huomioon, että komission jäsen Malmström ilmoitti 14. kesäkuuta 2013 transatlanttisen asiantuntijaryhmän perustamisesta; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että komission jäsen Malmström ilmoitti 14. kesäkuuta 2013 transatlanttisen asiantuntijaryhmän perustamisesta;

| M. | toteaa, että komission jäsen Reding on ottanut yhteyttä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisiin ja ilmaissut huolensa tiedotusvälineissä olleista Tempora-ohjelmaa koskevista raporteista ja pyytänyt selvitystä ohjelman laajuudesta ja toiminnasta; toteaa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten puolustaneen GCHQ:n harjoittamaa valvontaa ja vahvistaneen, että se toimii tiukkojen ja laillisten ohjeiden mukaisesti; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että komission jäsen Reding on ottanut yhteyttä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisiin ja ilmaissut huolensa tiedotusvälineissä olleista Tempora-ohjelmaa koskevista raporteista ja pyytänyt selvitystä ohjelman laajuudesta ja toiminnasta; toteaa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten puolustaneen GCHQ:n harjoittamaa valvontaa ja vahvistaneen, että se toimii tiukkojen ja laillisten ohjeiden mukaisesti;

| N. | ottaa huomioon, että tietosuojauudistus on käynnissä EU:n tasolla, sillä direktiivi 95/46/EY tarkistetaan ja korvataan ehdotetulla yleisellä tietosuoja-asetuksella ja tietosuojadirektiivillä yksilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten torjumista, tutkimista, selvittämistä ja syytteeseenpanoa tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että tietosuojauudistus on käynnissä EU:n tasolla, sillä direktiivi 95/46/EY tarkistetaan ja korvataan ehdotetulla yleisellä tietosuoja-asetuksella ja tietosuojadirektiivillä yksilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten torjumista, tutkimista, selvittämistä ja syytteeseenpanoa tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta;

| 1. | vakuuttaa tukevansa edelleen transatlanttisia pyrkimyksiä terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi, mutta on erittäin huolissaan Prism- ja Tempora-ohjelmista ja muista vastaavista ohjelmista, koska jos nyt saatavilla olevat tiedot vahvistetaan, kyse saattaa olla EU:n kansalaisten ja asukkaiden yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevan perusoikeuden, yksityis- ja perhe-elämää koskevan oikeuden, viestinnän luottamuksellisuuden, syyttömyysolettaman, ilmaisunvapauden, tiedonvapauden ja elinkeinovapauden vakavasta rikkomisesta; |
| --- | --- |

1.

vakuuttaa tukevansa edelleen transatlanttisia pyrkimyksiä terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi, mutta on erittäin huolissaan Prism- ja Tempora-ohjelmista ja muista vastaavista ohjelmista, koska jos nyt saatavilla olevat tiedot vahvistetaan, kyse saattaa olla EU:n kansalaisten ja asukkaiden yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevan perusoikeuden, yksityis- ja perhe-elämää koskevan oikeuden, viestinnän luottamuksellisuuden, syyttömyysolettaman, ilmaisunvapauden, tiedonvapauden ja elinkeinovapauden vakavasta rikkomisesta;

| 2. | pitää erittäin valitettavana EU:n edustustojen vakoilemista, koska jos nyt saatavilla olevat tiedot vahvistetaan, merkitsee se vakavaa rikkomusta diplomaattisia suhteita koskevaa Wienin yleissopimusta kohtaan ja vaikuttaa mahdollisesti transatlanttisiin suhteisiin; vaatii yhdysvaltojen viranomaisilta välitöntä selvitystä asiasta; |
| --- | --- |

2.

pitää erittäin valitettavana EU:n edustustojen vakoilemista, koska jos nyt saatavilla olevat tiedot vahvistetaan, merkitsee se vakavaa rikkomusta diplomaattisia suhteita koskevaa Wienin yleissopimusta kohtaan ja vaikuttaa mahdollisesti transatlanttisiin suhteisiin; vaatii yhdysvaltojen viranomaisilta välitöntä selvitystä asiasta;

| 3. | kehottaa Yhdysvaltojen viranomaisia antamaan EU:lle ilman aiheetonta viivästystä kaikki Prism-ohjelmaa ja muita vastaavia tiedonkeruuohjelmia koskevat tiedot ja etenkin oikeusperustaa, tarpeellisuutta, oikeasuhteisuutta ja EU:n kansalaisten perusoikeuksia suojaavia turvatakeita koskevat tiedot – kuten laajuuden ja keston rajoittaminen, pääsyehdot, ja riippumaton valvonta – kuten tietoverkkorikollisuutta koskevassa yleissopimuksessa määrätään ja kuten komission jäsen Reding pyysi Yhdysvaltojen oikeusministerille Eric Holderille lähettämässään 10. kesäkuuta 2013 päivätyssä kirjeessä; kehottaa Yhdysvaltojen viranomaisia keskeyttämään kaikkien sellaisten lakien ja valvontaohjelmien soveltamisen, jotka loukkaavat EU:n kansalaisten perusoikeutta yksityisyyteen ja tietosuojaan, EU:n ja sen jäsenvaltioiden suvereniteettia ja oikeudenkäyttövaltaa ja tietoverkkorikollisuutta koskevaa yleissopimusta, ja tarkastelemaan kyseisiä lakeja ja ohjelmia uudelleen; |
| --- | --- |

3.

kehottaa Yhdysvaltojen viranomaisia antamaan EU:lle ilman aiheetonta viivästystä kaikki Prism-ohjelmaa ja muita vastaavia tiedonkeruuohjelmia koskevat tiedot ja etenkin oikeusperustaa, tarpeellisuutta, oikeasuhteisuutta ja EU:n kansalaisten perusoikeuksia suojaavia turvatakeita koskevat tiedot – kuten laajuuden ja keston rajoittaminen, pääsyehdot, ja riippumaton valvonta – kuten tietoverkkorikollisuutta koskevassa yleissopimuksessa määrätään ja kuten komission jäsen Reding pyysi Yhdysvaltojen oikeusministerille Eric Holderille lähettämässään 10. kesäkuuta 2013 päivätyssä kirjeessä; kehottaa Yhdysvaltojen viranomaisia keskeyttämään kaikkien sellaisten lakien ja valvontaohjelmien soveltamisen, jotka loukkaavat EU:n kansalaisten perusoikeutta yksityisyyteen ja tietosuojaan, EU:n ja sen jäsenvaltioiden suvereniteettia ja oikeudenkäyttövaltaa ja tietoverkkorikollisuutta koskevaa yleissopimusta, ja tarkastelemaan kyseisiä lakeja ja ohjelmia uudelleen;

| 4. | kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita harkitsemaan edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi kaikkia mahdollisia keinoja keskusteluissa ja neuvotteluissa, joita Yhdysvaltojen kanssa käydään sekä poliittisella tasolla että asiantuntijatasolla, mukaan luettuina matkustajarekisteriä ja terrorismin rahoituksen jäljittämisohjelmaa koskevien sopimusten soveltamisen mahdollinen keskeyttäminen; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita harkitsemaan edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi kaikkia mahdollisia keinoja keskusteluissa ja neuvotteluissa, joita Yhdysvaltojen kanssa käydään sekä poliittisella tasolla että asiantuntijatasolla, mukaan luettuina matkustajarekisteriä ja terrorismin rahoituksen jäljittämisohjelmaa koskevien sopimusten soveltamisen mahdollinen keskeyttäminen;

| 5. | vaatii, että transatlanttiselle asiantuntijaryhmälle, josta komission jäsen Malmström ilmoitti ja johon parlamentti osallistuu, annetaan riittävä turvallisuusselvitys ja pääsy kaikkiin asiaa koskeviin asiakirjoihin, jotta se voi suorittaa työnsä asianmukaisesti ja vahvistetun määräajan kuluessa; vaatii lisäksi, että parlamentti on asianmukaisesti edustettuna tässä asiantuntijaryhmässä; |
| --- | --- |

5.

vaatii, että transatlanttiselle asiantuntijaryhmälle, josta komission jäsen Malmström ilmoitti ja johon parlamentti osallistuu, annetaan riittävä turvallisuusselvitys ja pääsy kaikkiin asiaa koskeviin asiakirjoihin, jotta se voi suorittaa työnsä asianmukaisesti ja vahvistetun määräajan kuluessa; vaatii lisäksi, että parlamentti on asianmukaisesti edustettuna tässä asiantuntijaryhmässä;

| 6. | kehottaa komissiota ja Yhdysvaltojen viranomaisia jatkamaan viipymättä neuvotteluja puitesopimuksesta, joka koskee henkilötietojen suojelua niitä siirrettäessä ja käsiteltäessä poliisi- ja oikeusviranomaisten välisessä yhteistyössä; kehottaa komissiota varmistamaan neuvottelujen aikana, että sopimus täyttää ainakin seuraavat kriteerit:






  a) | EU:n kansalaisille taataan oikeus saada tietää, että heidän tietojaan käsitellään Yhdysvalloissa |
| --- | --- | --- |

6.

kehottaa komissiota ja Yhdysvaltojen viranomaisia jatkamaan viipymättä neuvotteluja puitesopimuksesta, joka koskee henkilötietojen suojelua niitä siirrettäessä ja käsiteltäessä poliisi- ja oikeusviranomaisten välisessä yhteistyössä; kehottaa komissiota varmistamaan neuvottelujen aikana, että sopimus täyttää ainakin seuraavat kriteerit:

a)

EU:n kansalaisille taataan oikeus saada tietää, että heidän tietojaan käsitellään Yhdysvalloissa

| b) | varmistetaan, että EU:n kansalaisilla on vastaava pääsy Yhdysvaltojen oikeusjärjestelmään kuin Yhdysvaltojen kansalaisilla |
| --- | --- |

b)

varmistetaan, että EU:n kansalaisilla on vastaava pääsy Yhdysvaltojen oikeusjärjestelmään kuin Yhdysvaltojen kansalaisilla

| c) | erityisesti taataan oikeus muutoksenhakuun; |
| --- | --- |

c)

erityisesti taataan oikeus muutoksenhakuun;

| 7. | kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n tietosuojavaatimuksia ja neuvotteluja EU:n nykyisestä tietosuojapaketista ei vesitetä Yhdysvaltojen kanssa tehtävän transatlanttisen kauppa- ja investointikumppanuuden (TTIP) vuoksi; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n tietosuojavaatimuksia ja neuvotteluja EU:n nykyisestä tietosuojapaketista ei vesitetä Yhdysvaltojen kanssa tehtävän transatlanttisen kauppa- ja investointikumppanuuden (TTIP) vuoksi;

| 8. | kehottaa komissiota tarkistamaan viimeaikaisten tietojen valossa perusteellisesti safe harbor -sopimusta sen 3 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota tarkistamaan viimeaikaisten tietojen valossa perusteellisesti safe harbor -sopimusta sen 3 artiklan nojalla;

| 9. | on erittäin huolissaan paljastuksista, joiden mukaan jäsenvaltiot käyttävät valvontaohjelmia joko Yhdysvaltojen Kansallisen turvallisuusviraston avulla tai itsenäisesti; kehottaa jäsenvaltioita kartoittamaan, sopivatko tällaiset ohjelmat yhteen EU:n primaarioikeuden ja johdetun oikeuden – erityisesti tietosuojaa koskevan SEUT-sopimuksen 16 artiklan – kanssa sekä unionin perusoikeusvelvoitteiden kanssa, jotka johtuvat ECHR:stä sekä jäsenvaltioille yhteisistä perustuslaillisista perinteistä; |
| --- | --- |

9.

on erittäin huolissaan paljastuksista, joiden mukaan jäsenvaltiot käyttävät valvontaohjelmia joko Yhdysvaltojen Kansallisen turvallisuusviraston avulla tai itsenäisesti; kehottaa jäsenvaltioita kartoittamaan, sopivatko tällaiset ohjelmat yhteen EU:n primaarioikeuden ja johdetun oikeuden – erityisesti tietosuojaa koskevan SEUT-sopimuksen 16 artiklan – kanssa sekä unionin perusoikeusvelvoitteiden kanssa, jotka johtuvat ECHR:stä sekä jäsenvaltioille yhteisistä perustuslaillisista perinteistä;

| 10. | korostaa, että kaikkien EU:ssa palveluja tarjoavien yritysten on noudatettava poikkeuksetta EU:n lainsäädäntöä ja että ne ovat vastuussa mahdollisista rikkomuksista; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että kaikkien EU:ssa palveluja tarjoavien yritysten on noudatettava poikkeuksetta EU:n lainsäädäntöä ja että ne ovat vastuussa mahdollisista rikkomuksista;

| 11. | korostaa, että kolmannen maan oikeudenkäyttövallan piiriin kuuluvien yritysten olisi varoitettava EU:hun sijoittautuneita käyttäjiä selkeästi ja näkyvästi siitä, että lainvalvonta- ja tiedustelupalvelut mahdollisesti käsittelevät henkilötietoja, koska ne ovat saaneet salaisia käskyjä tai määräyksiä tehdä niin; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että kolmannen maan oikeudenkäyttövallan piiriin kuuluvien yritysten olisi varoitettava EU:hun sijoittautuneita käyttäjiä selkeästi ja näkyvästi siitä, että lainvalvonta- ja tiedustelupalvelut mahdollisesti käsittelevät henkilötietoja, koska ne ovat saaneet salaisia käskyjä tai määräyksiä tehdä niin;

| 12. | pitää valitettavana, että komissio on poistanut tietosuojaa koskevan asetuksen vuodetussa versiossa olleen aiemman 42 artiklan; vaatii komissiota selventämään, miksi se toimi niin; kehottaa neuvostoa noudattamaan parlamentin kantaa ja palauttamaan kyseisen säännöksen; |
| --- | --- |

12.

pitää valitettavana, että komissio on poistanut tietosuojaa koskevan asetuksen vuodetussa versiossa olleen aiemman 42 artiklan; vaatii komissiota selventämään, miksi se toimi niin; kehottaa neuvostoa noudattamaan parlamentin kantaa ja palauttamaan kyseisen säännöksen;

| 13. | tähdentää, että oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvissa demokraattisissa ja avoimissa valtioissa kansalaisilla on oikeus saada tietoja perusoikeuksiensa vakavista loukkaamisista ja antaa ne ilmi myös silloin, kun on kyse heidän oman hallituksensa toiminnasta; tähdentää, että tarvitaan menettelyjä, joiden avulla ilmiantajat voivat paljastaa perusoikeuksien vakavia loukkaamisia, ja korostaa, että tällaisten henkilöiden on saatava tarvittavaa suojelua, mukaan luettuna kansainvälisen tason suojelu; ilmaisee tukevansa edelleen tutkivaa journalismia ja tiedotusvälineiden vapautta; |
| --- | --- |

13.

tähdentää, että oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvissa demokraattisissa ja avoimissa valtioissa kansalaisilla on oikeus saada tietoja perusoikeuksiensa vakavista loukkaamisista ja antaa ne ilmi myös silloin, kun on kyse heidän oman hallituksensa toiminnasta; tähdentää, että tarvitaan menettelyjä, joiden avulla ilmiantajat voivat paljastaa perusoikeuksien vakavia loukkaamisia, ja korostaa, että tällaisten henkilöiden on saatava tarvittavaa suojelua, mukaan luettuna kansainvälisen tason suojelu; ilmaisee tukevansa edelleen tutkivaa journalismia ja tiedotusvälineiden vapautta;

| 14. | kehottaa neuvostoa vauhdittamaan kiireellisesti koko tietosuojapaketin ja etenkin tietosuojadirektiivin käsittelyä; |
| --- | --- |

14.

kehottaa neuvostoa vauhdittamaan kiireellisesti koko tietosuojapaketin ja etenkin tietosuojadirektiivin käsittelyä;

| 15. | korostaa, että on perustettava EU:n tason vastine yhdistetyille parlamentaarisille ja oikeudellisille valvonta- ja tutkintakomiteoille, joilla tarkastellaan joidenkin jäsenvaltioiden nykyisiä tiedustelupalveluja; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että on perustettava EU:n tason vastine yhdistetyille parlamentaarisille ja oikeudellisille valvonta- ja tutkintakomiteoille, joilla tarkastellaan joidenkin jäsenvaltioiden nykyisiä tiedustelupalveluja;

| 16. | kehottaa kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntaa tekemään kattavan tutkimuksen asiasta yhteistyössä kansallisten parlamenttien ja komission perustaman, EU:n ja Yhdysvaltojen välisen asiantuntijaryhmän kanssa ja raportoimaan siitä vuoden loppuun mennessä:






  a) | keräämällä kaikki asiaa koskevat tiedot ja muun näytön sekä Yhdysvaltojen että EU:n lähteistä (tosiasioiden selvittäminen); |
| --- | --- | --- |

16.

kehottaa kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntaa tekemään kattavan tutkimuksen asiasta yhteistyössä kansallisten parlamenttien ja komission perustaman, EU:n ja Yhdysvaltojen välisen asiantuntijaryhmän kanssa ja raportoimaan siitä vuoden loppuun mennessä:

a)

keräämällä kaikki asiaa koskevat tiedot ja muun näytön sekä Yhdysvaltojen että EU:n lähteistä (tosiasioiden selvittäminen);

| b) | tutkimalla Yhdysvaltojen viranomaisten väitettyä valvontatoimintaa sekä tiettyjen jäsenvaltioiden toteuttamaa valvontatoimintaa (vastuukysymysten kartoittaminen); |
| --- | --- |

b)

tutkimalla Yhdysvaltojen viranomaisten väitettyä valvontatoimintaa sekä tiettyjen jäsenvaltioiden toteuttamaa valvontatoimintaa (vastuukysymysten kartoittaminen);

| c) | arvioimalla valvontaohjelmien vaikutusta seuraavien seikkojen suhteen: EU:n kansalaisten perusoikeudet (erityisesti yksityiselämää koskeva oikeus ja viestintäsalaisuus, ilmaisunvapaus, syyttömyysolettama ja oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin), todellinen tietosuoja sekä EU:ssa että muualla kuin unionissa olevien unionin kansalaisten suhteen siten, että keskitytään erityisesti EU:n lainsäädännön vaikuttavuuteen ekstraterritoriaalisuutta koskevissa mekanismeissa, EU:n turvallisuus pilvipalvelujen aikakaudella, tällaisten ohjelmien lisäarvo ja oikeasuhteisuus terrorismin torjunnan kannalta, vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen ulkoinen ulottuvuus (EU:n kolmansiin maihin tekemiä siirtoja – kuten safe harbor -sopimuksen mukaisesti tehtyjä siirtoja – koskevien päätösten – kansainvälisten sopimusten ja muiden oikeusapua ja oikeudellista yhteistyötä koskevien oikeudellisten välineiden validiuden arviointi [vahinko- ja riskianalyysi]); |
| --- | --- |

c)

arvioimalla valvontaohjelmien vaikutusta seuraavien seikkojen suhteen: EU:n kansalaisten perusoikeudet (erityisesti yksityiselämää koskeva oikeus ja viestintäsalaisuus, ilmaisunvapaus, syyttömyysolettama ja oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin), todellinen tietosuoja sekä EU:ssa että muualla kuin unionissa olevien unionin kansalaisten suhteen siten, että keskitytään erityisesti EU:n lainsäädännön vaikuttavuuteen ekstraterritoriaalisuutta koskevissa mekanismeissa, EU:n turvallisuus pilvipalvelujen aikakaudella, tällaisten ohjelmien lisäarvo ja oikeasuhteisuus terrorismin torjunnan kannalta, vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen ulkoinen ulottuvuus (EU:n kolmansiin maihin tekemiä siirtoja – kuten safe harbor -sopimuksen mukaisesti tehtyjä siirtoja – koskevien päätösten – kansainvälisten sopimusten ja muiden oikeusapua ja oikeudellista yhteistyötä koskevien oikeudellisten välineiden validiuden arviointi [vahinko- ja riskianalyysi]);

| d) | kartoittamalla soveltuvimpia mekanismeja oikeussuojakeinoja varten, jos loukkaukset kyetään osoittamaan toteen (hallinnollinen ja oikeudellinen muutoksenhaku ja korvausjärjestelmät); |
| --- | --- |

d)

kartoittamalla soveltuvimpia mekanismeja oikeussuojakeinoja varten, jos loukkaukset kyetään osoittamaan toteen (hallinnollinen ja oikeudellinen muutoksenhaku ja korvausjärjestelmät);

| e) | antamalla suosituksia, joilla pyritään estämään loukkausten jatkuminen ja varmistamaan EU:n kansalaisten henkilötietojen uskottava ja korkeatasoinen suojeleminen asianmukaisin keinoin, erityisesti hyväksymällä valmis tietosuojapaketti (poliittiset suositukset ja lainsäädäntötyö); |
| --- | --- |

e)

antamalla suosituksia, joilla pyritään estämään loukkausten jatkuminen ja varmistamaan EU:n kansalaisten henkilötietojen uskottava ja korkeatasoinen suojeleminen asianmukaisin keinoin, erityisesti hyväksymällä valmis tietosuojapaketti (poliittiset suositukset ja lainsäädäntötyö);

| f) | antamalla suosituksia, joilla pyritään lujittamaan EU:n toimielinten, elinten ja virastojen tietotekniikkaturvallisuutta viestintäjärjestelmien asianmukaista sisäistä turvallisuutta koskevien sisäisten sääntöjen avulla, jotta voidaan estää luvaton pääsy tietoihin ja henkilötietoihin sekä niiden paljastuminen tai katoaminen ja korjata tilanne (tietoturvaloukkauksia koskevan tilanteen korjaaminen); |
| --- | --- |

f)

antamalla suosituksia, joilla pyritään lujittamaan EU:n toimielinten, elinten ja virastojen tietotekniikkaturvallisuutta viestintäjärjestelmien asianmukaista sisäistä turvallisuutta koskevien sisäisten sääntöjen avulla, jotta voidaan estää luvaton pääsy tietoihin ja henkilötietoihin sekä niiden paljastuminen tai katoaminen ja korjata tilanne (tietoturvaloukkauksia koskevan tilanteen korjaaminen);

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, Euroopan neuvostolle, jäsenvaltioiden parlamenteille, Yhdysvaltojen presidentille, Yhdysvaltojen senaatille ja edustajainhuoneelle sekä Yhdysvaltojen turvallisuusministerille ja oikeusministerille. |
| --- | --- |

17.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, Euroopan neuvostolle, jäsenvaltioiden parlamenteille, Yhdysvaltojen presidentille, Yhdysvaltojen senaatille ja edustajainhuoneelle sekä Yhdysvaltojen turvallisuusministerille ja oikeusministerille.

---

(1)  EYVL C 72 E, 21.3.2002, s. 221.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/109 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/109

---

P7_TA(2013)0323

Vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaalien käytännön järjestelyt

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaalien käytännön järjestelyjen tehostamisesta (2013/2102(INI))

(2016/C 075/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 artiklan ja 17 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 artiklan ja 17 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 22 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 22 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklan, 12 artiklan 2 kohdan ja 39 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklan, 12 artiklan 2 kohdan ja 39 artiklan,

| — | ottaa huomioon neuvoston 20. syyskuuta 1976 tekemään päätökseen liitetyn säädöksen edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä, välittömillä vaaleilla, sellaisena kuin se on muutettuna (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 20. syyskuuta 1976 tekemään päätökseen liitetyn säädöksen edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä, välittömillä vaaleilla, sellaisena kuin se on muutettuna (1),

| — | ottaa huomioon Lissabonin sopimuksen liitteenä olevan julistuksen n:o 11 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan 6 ja 7 kohdasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Lissabonin sopimuksen liitteenä olevan julistuksen n:o 11 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan 6 ja 7 kohdasta,

| — | ottaa huomioon niille unionin kansalaisille, jotka asuvat jäsenvaltiossa, mutta eivät ole sen kansalaisia, Euroopan parlamentin vaaleissa kuuluvaa äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun direktiivin 93/109/EY, jota on muutettu direktiivillä 2013/1/EU, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon niille unionin kansalaisille, jotka asuvat jäsenvaltiossa, mutta eivät ole sen kansalaisia, Euroopan parlamentin vaaleissa kuuluvaa äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun direktiivin 93/109/EY, jota on muutettu direktiivillä 2013/1/EU,

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Valmistautuminen vuonna 2014 järjestettäviin Euroopan parlamentin vaaleihin: entistä demokraattisempi ja tehokkaampi vaalimenettely” (COM(2013)0126), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Valmistautuminen vuonna 2014 järjestettäviin Euroopan parlamentin vaaleihin: entistä demokraattisempi ja tehokkaampi vaalimenettely” (COM(2013)0126),

| — | ottaa huomioon komission 12. maaliskuuta 2013 jäsenvaltioille ja Euroopan tason puolueille ja kansallisille puolueille antaman suosituksen Euroopan parlamentin vaalimenettelyn demokraattisuuden ja tehokkuuden lisäämisestä (C(2013)1303), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 12. maaliskuuta 2013 jäsenvaltioille ja Euroopan tason puolueille ja kansallisille puolueille antaman suosituksen Euroopan parlamentin vaalimenettelyn demokraattisuuden ja tehokkuuden lisäämisestä (C(2013)1303),

| — | ottaa huomioon 22. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaaleista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaaleista (2),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin kokoonpanosta vuoden 2014 vaalien jälkeen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin kokoonpanosta vuoden 2014 vaalien jälkeen (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 41, 48 ja 105 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 41, 48 ja 105 artiklan,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0219/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0219/2013),

| A. | ottaa huomioon, että vaaleja on päätetty aikaistaa siten, että vaalipäivät ovat 22.–25. toukokuuta 2014, ja että näin ollen uuden parlamentin järjestäytymisistunto pidetään 1. heinäkuuta 2014; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vaaleja on päätetty aikaistaa siten, että vaalipäivät ovat 22.–25. toukokuuta 2014, ja että näin ollen uuden parlamentin järjestäytymisistunto pidetään 1. heinäkuuta 2014;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti edustaa suoraan kansalaisia unionin tasolla; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti edustaa suoraan kansalaisia unionin tasolla;

| C. | ottaa huomioon, että kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa;

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan tason poliittiset puolueet ovat Euroopan poliittisen tason toimijoita; ottaa huomioon, että ne myötävaikuttavat eurooppalaisen tietoisuuden muodostumiseen ja unionin kansalaisten poliittisen tahdon ilmaisemiseen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan tason poliittiset puolueet ovat Euroopan poliittisen tason toimijoita; ottaa huomioon, että ne myötävaikuttavat eurooppalaisen tietoisuuden muodostumiseen ja unionin kansalaisten poliittisen tahdon ilmaisemiseen;

| E. | ottaa huomioon, että vuonna 2014 järjestettävät vaalit ovat ensimmäiset, jotka järjestetään Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen – joka lisäsi huomattavasti Euroopan parlamentin valtuuksia, kuten sen asemaa komission puheenjohtajan valinnassa – ja ne tarjoavat näin ollen erinomaisen mahdollisuuden ottaa käyttöön toimia, jotka lisäävät vaalien avoimuutta ja vahvistavat niiden eurooppalaista ulottuvuutta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vuonna 2014 järjestettävät vaalit ovat ensimmäiset, jotka järjestetään Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen – joka lisäsi huomattavasti Euroopan parlamentin valtuuksia, kuten sen asemaa komission puheenjohtajan valinnassa – ja ne tarjoavat näin ollen erinomaisen mahdollisuuden ottaa käyttöön toimia, jotka lisäävät vaalien avoimuutta ja vahvistavat niiden eurooppalaista ulottuvuutta;

| F. | ottaa huomioon, että suurimmat Euroopan tason poliittiset puolueet vaikuttavat olevan valmiita nimeämään ehdokkaansa komission puheenjohtajaksi, ja toivoo, että kyseiset ehdokkaat omaksuvat johtavan roolin Euroopan parlamentin vaalikampanjassa erityisesti esittelemällä henkilökohtaisesti oman poliittisen ohjelmansa kaikissa EU:n jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että suurimmat Euroopan tason poliittiset puolueet vaikuttavat olevan valmiita nimeämään ehdokkaansa komission puheenjohtajaksi, ja toivoo, että kyseiset ehdokkaat omaksuvat johtavan roolin Euroopan parlamentin vaalikampanjassa erityisesti esittelemällä henkilökohtaisesti oman poliittisen ohjelmansa kaikissa EU:n jäsenvaltioissa;

| G. | katsoo, että puolueen sisäinen demokratia ja avoimuuden ja rehellisyyden korkea taso ovat poliittisen järjestelmän uskottavuuden lisäämisen olennainen perusta; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että puolueen sisäinen demokratia ja avoimuuden ja rehellisyyden korkea taso ovat poliittisen järjestelmän uskottavuuden lisäämisen olennainen perusta;

| H. | katsoo, että EU:n nykyisen hallintokriisin ratkaiseminen edellyttää integraatioprosessin täydempää demokraattista oikeutusta; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että EU:n nykyisen hallintokriisin ratkaiseminen edellyttää integraatioprosessin täydempää demokraattista oikeutusta;

| I. | ottaa huomioon, että unionin kansalaisilla on oikeus asettua ehdokkaaksi ja äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa, vaikka he asuisivat jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he eivät ole; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että unionin kansalaisilla on oikeus asettua ehdokkaaksi ja äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa, vaikka he asuisivat jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he eivät ole;

| J. | ottaa huomioon, että vaalikampanjoissa keskitytään ensisijaisesti kansallisiin asioihin, mikä siirtää Euroopan tason asiat taka-alalle ja vaikuttaa kielteisesti osallistumiseen Euroopan parlamentin vaaleihin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vaalikampanjoissa keskitytään ensisijaisesti kansallisiin asioihin, mikä siirtää Euroopan tason asiat taka-alalle ja vaikuttaa kielteisesti osallistumiseen Euroopan parlamentin vaaleihin;

| K. | katsoo, että äänestysaktiivisuutta voidaan todennäköisesti edistää vilkkaalla vaalikampanjalla, jonka yhteydessä poliittiset puolueet ja niiden ehdokkaat kilpailevat äänistä ja paikoista politiikan eurooppalaista ulottuvuutta koskevilla vaihtoehtoisilla ohjelmillaan; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että äänestysaktiivisuutta voidaan todennäköisesti edistää vilkkaalla vaalikampanjalla, jonka yhteydessä poliittiset puolueet ja niiden ehdokkaat kilpailevat äänistä ja paikoista politiikan eurooppalaista ulottuvuutta koskevilla vaihtoehtoisilla ohjelmillaan;

| L. | ottaa huomioon, että mielipidemittaukset ovat osoittaneet toistuvasti, että suuri osa kansalaisista äänestäisi todennäköisemmin, jos Euroopan parlamentista, Euroopan tason poliittisista puolueista, puolueohjelmista ja ehdokkaista olisi saatavissa enemmän tietoja; toteaa, että tästä syystä kaikkia tiedotusvälineitä kehotetaan kiinnittämään vaaleihin mahdollisimman suurta huomiota; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että mielipidemittaukset ovat osoittaneet toistuvasti, että suuri osa kansalaisista äänestäisi todennäköisemmin, jos Euroopan parlamentista, Euroopan tason poliittisista puolueista, puolueohjelmista ja ehdokkaista olisi saatavissa enemmän tietoja; toteaa, että tästä syystä kaikkia tiedotusvälineitä kehotetaan kiinnittämään vaaleihin mahdollisimman suurta huomiota;

| M. | ottaa huomioon, että parlamentti valitsee komission puheenjohtajan Eurooppa-neuvoston ehdotuksesta ja että Eurooppa-neuvoston on otettava huomioon vaalien tulos ja kuultava uutta parlamenttia ennen nimitystä/nimityksiä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että parlamentti valitsee komission puheenjohtajan Eurooppa-neuvoston ehdotuksesta ja että Eurooppa-neuvoston on otettava huomioon vaalien tulos ja kuultava uutta parlamenttia ennen nimitystä/nimityksiä;

| N. | ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksen liitteenä olevan julistuksen 11 mukaisesti yksityiskohtaiset järjestelyt, jotka koskevat parlamentin ja Eurooppa-neuvoston välisiä neuvotteluja komission puheenjohtajan valinnasta, voidaan vahvistaa ”yhteisymmärryksessä”; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksen liitteenä olevan julistuksen 11 mukaisesti yksityiskohtaiset järjestelyt, jotka koskevat parlamentin ja Eurooppa-neuvoston välisiä neuvotteluja komission puheenjohtajan valinnasta, voidaan vahvistaa ”yhteisymmärryksessä”;

| 1. | kehottaa poliittisia puolueita varmistamaan, että Euroopan parlamentin vaalien ehdokkaiden nimet julkistetaan viimeistään kuusi viikkoa ennen vaalien alkamista; |
| --- | --- |

1.

kehottaa poliittisia puolueita varmistamaan, että Euroopan parlamentin vaalien ehdokkaiden nimet julkistetaan viimeistään kuusi viikkoa ennen vaalien alkamista;

| 2. | edellyttää, että ehdokkaat sitoutuvat valituiksi tullessaan ottamaan tehtävän vastaan toimiakseen Euroopan parlamentin jäseninä, elleivät he toimi tehtävässä, jonka vuoksi he eivät ole vaalikelpoisia Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä, välittömillä vaaleilla annetun säädöksen (1976) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla; |
| --- | --- |

2.

edellyttää, että ehdokkaat sitoutuvat valituiksi tullessaan ottamaan tehtävän vastaan toimiakseen Euroopan parlamentin jäseninä, elleivät he toimi tehtävässä, jonka vuoksi he eivät ole vaalikelpoisia Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä, välittömillä vaaleilla annetun säädöksen (1976) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla;

| 3. | kehottaa jäsenvaltioita ja poliittisia puolueita vaatimaan naisten osuuden lisäämistä ehdokaslistoilla ja edistämään mahdollisuuksien mukaan sellaisten ehdokaslistojen laatimista, joilla varmistetaan miesten ja naisten yhtäläinen edustus; |
| --- | --- |

3.

kehottaa jäsenvaltioita ja poliittisia puolueita vaatimaan naisten osuuden lisäämistä ehdokaslistoilla ja edistämään mahdollisuuksien mukaan sellaisten ehdokaslistojen laatimista, joilla varmistetaan miesten ja naisten yhtäläinen edustus;

| 4. | kehottaa jäsenvaltioita ja poliittisia puolueita huolehtimaan siitä, että Euroopan tason poliittisten puolueiden nimet ja tarvittaessa tunnukset on merkitty äänestyslippuun; |
| --- | --- |

4.

kehottaa jäsenvaltioita ja poliittisia puolueita huolehtimaan siitä, että Euroopan tason poliittisten puolueiden nimet ja tarvittaessa tunnukset on merkitty äänestyslippuun;

| 5. | pyytää, että Euroopan tason poliittiset puolueet nimittävät ehdokkaansa komission puheenjohtajaksi riittävän varhaisessa vaiheessa ennen vaaleja, jotta puolueet voivat kampanjoida Euroopan laajuisesti ja tehokkaasti keskittyen puolueohjelmaan ja komission puheenjohtajaehdokkaansa ohjelmaan perustuviin eurooppalaisiin asioihin; |
| --- | --- |

5.

pyytää, että Euroopan tason poliittiset puolueet nimittävät ehdokkaansa komission puheenjohtajaksi riittävän varhaisessa vaiheessa ennen vaaleja, jotta puolueet voivat kampanjoida Euroopan laajuisesti ja tehokkaasti keskittyen puolueohjelmaan ja komission puheenjohtajaehdokkaansa ohjelmaan perustuviin eurooppalaisiin asioihin;

| 6. | vaatii, että kaikkien tasojen poliittisten puolueiden on käytettävä demokraattisia ja läpinäkyviä menettelyjä valitessaan ehdokkaansa Euroopan parlamentin jäsenten ja Euroopan komission puheenjohtajan valintaa varten; |
| --- | --- |

6.

vaatii, että kaikkien tasojen poliittisten puolueiden on käytettävä demokraattisia ja läpinäkyviä menettelyjä valitessaan ehdokkaansa Euroopan parlamentin jäsenten ja Euroopan komission puheenjohtajan valintaa varten;

| 7. | kehottaa kansallisia poliittisia puolueita tiedottamaan kansalaisille ennen vaalikampanjaa ja sen aikana, mihin Euroopan tason poliittiseen puolueeseen ne ovat yhteydessä, sekä ilmoittamaan tukevansa sen ehdokasta komission puheenjohtajaksi ja hänen poliittista ohjelmaansa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa kansallisia poliittisia puolueita tiedottamaan kansalaisille ennen vaalikampanjaa ja sen aikana, mihin Euroopan tason poliittiseen puolueeseen ne ovat yhteydessä, sekä ilmoittamaan tukevansa sen ehdokasta komission puheenjohtajaksi ja hänen poliittista ohjelmaansa;

| 8. | kehottaa jäsenvaltioita sallimaan Euroopan tason poliittisten puolueiden poliittiset radio- ja televisiomainokset; |
| --- | --- |

8.

kehottaa jäsenvaltioita sallimaan Euroopan tason poliittisten puolueiden poliittiset radio- ja televisiomainokset;

| 9. | kannustaa Euroopan tason poliittisia puolueita järjestämään useita julkisia keskusteluja komission puheenjohtajaehdokkaiksi nimettyjen välillä; |
| --- | --- |

9.

kannustaa Euroopan tason poliittisia puolueita järjestämään useita julkisia keskusteluja komission puheenjohtajaehdokkaiksi nimettyjen välillä;

| 10. | suosittelee, että jäsenvaltioiden on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimiin, joilla voidaan varmistaa niiden kansalaisten tehokas avustaminen, jotka haluavat äänestää tai asettua ehdokkaaksi muussa jäsenvaltiossa kuin kotijäsenvaltiossaan; |
| --- | --- |

10.

suosittelee, että jäsenvaltioiden on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimiin, joilla voidaan varmistaa niiden kansalaisten tehokas avustaminen, jotka haluavat äänestää tai asettua ehdokkaaksi muussa jäsenvaltiossa kuin kotijäsenvaltiossaan;

| 11. | kehottaa jäsenvaltioita järjestämään kampanjan, jolla kannustetaan kansalaisia äänestämään äänestysprosentin jatkuvan alenemisen pysäyttämiseksi; |
| --- | --- |

11.

kehottaa jäsenvaltioita järjestämään kampanjan, jolla kannustetaan kansalaisia äänestämään äänestysprosentin jatkuvan alenemisen pysäyttämiseksi;

| 12. | kehottaa kansallisia poliittisia puolueita sisällyttämään ehdokasluetteloihinsa EU:n kansalaisia, jotka asuvat muussa jäsenvaltiossa kuin omassaan; |
| --- | --- |

12.

kehottaa kansallisia poliittisia puolueita sisällyttämään ehdokasluetteloihinsa EU:n kansalaisia, jotka asuvat muussa jäsenvaltiossa kuin omassaan;

| 13. | vaatii, että Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä, välittömillä vaaleilla annetun säädöksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti mikään jäsenvaltio ei saa julkaista virallisia tuloksia ennen äänestyksen päättymistä siinä jäsenvaltiossa, jonka äänestäjät äänestävät viimeisinä sunnuntaina 25. toukokuuta 2014; |
| --- | --- |

13.

vaatii, että Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä, välittömillä vaaleilla annetun säädöksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti mikään jäsenvaltio ei saa julkaista virallisia tuloksia ennen äänestyksen päättymistä siinä jäsenvaltiossa, jonka äänestäjät äänestävät viimeisinä sunnuntaina 25. toukokuuta 2014;

| 14. | ehdottaa, että olisi sovittava yhteisymmärryksessä hyvissä ajoin ennen vaaleja yksityiskohtaisista järjestelyistä, jotka koskevat parlamentin ja Eurooppa-neuvoston välisiä neuvotteluja komission uuden puheenjohtajan valinnasta; |
| --- | --- |

14.

ehdottaa, että olisi sovittava yhteisymmärryksessä hyvissä ajoin ennen vaaleja yksityiskohtaisista järjestelyistä, jotka koskevat parlamentin ja Eurooppa-neuvoston välisiä neuvotteluja komission uuden puheenjohtajan valinnasta;

| 15. | edellyttää, että tämän prosessin tuloksena ensimmäiselle sijalle asetetaan sen Euroopan tason poliittisen puolueen asettama komission puheenjohtajaehdokas, joka voittaa eniten paikkoja vaaleissa, koska on todennäköistä, että mainittu ehdokas voi saada taakseen tarvittavan ehdottoman enemmistön parlamentissa; |
| --- | --- |

15.

edellyttää, että tämän prosessin tuloksena ensimmäiselle sijalle asetetaan sen Euroopan tason poliittisen puolueen asettama komission puheenjohtajaehdokas, joka voittaa eniten paikkoja vaaleissa, koska on todennäköistä, että mainittu ehdokas voi saada taakseen tarvittavan ehdottoman enemmistön parlamentissa;

| 16. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille sekä Euroopan tason poliittisille puolueille. |
| --- | --- |

16.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille sekä Euroopan tason poliittisille puolueille.

---

(1)  Neuvoston päätös 76/787/EHTY, ETY, Euratom (EYVL L 278, 8.10.1976, s. 1) sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 93/81/Euratom, EHTY, ETY (EYVL L 33, 9.2.1993, s. 15) ja neuvoston päätöksellä 2002/772/EY, Euratom (EYVL L 283, 21.10.2002, s. 1).

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0462.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0082.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/111 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/111

---

P7_TA(2013)0324

Asevienti: neuvoston yhteisen kannan 2008/944/YUTP täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 aseviennistä: neuvoston yhteisen kannan 2008/944/YUTP täytäntöönpano (2013/2657(RSP))

(2016/C 075/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä 8. joulukuuta 2008 hyväksytyn neuvoston yhteisen kannan 2008/944/YUTP (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä 8. joulukuuta 2008 hyväksytyn neuvoston yhteisen kannan 2008/944/YUTP (1),

| — | ottaa huomioon, että Euroopan unionin neuvoston tavanomaisten aseiden viennin työryhmässä (COARM) tarkistetaan parhaillaan kyseistä yhteistä kantaa, jota on sen 15 artiklan mukaan tarkasteltava uudelleen kolmen vuoden kuluttua sen hyväksymisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että Euroopan unionin neuvoston tavanomaisten aseiden viennin työryhmässä (COARM) tarkistetaan parhaillaan kyseistä yhteistä kantaa, jota on sen 15 artiklan mukaan tarkasteltava uudelleen kolmen vuoden kuluttua sen hyväksymisestä,

| — | ottaa huomioon yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta 6. toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta 6. toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY (2),

| — | ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2002 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2002/589/YUTP Euroopan unionin osallistumisesta käsiaseiden ja kevyiden aseiden epävakauttavan keskittymisen ja leviämisen torjumiseen ja yhteisen toiminnan 1999/34/YUTP kumoamisesta (3) sekä Eurooppa-neuvoston 15.–16. joulukuuta 2005 hyväksymän EU:n strategian pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman keskittymisen ja kaupan torjumiseksi (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2002 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2002/589/YUTP Euroopan unionin osallistumisesta käsiaseiden ja kevyiden aseiden epävakauttavan keskittymisen ja leviämisen torjumiseen ja yhteisen toiminnan 1999/34/YUTP kumoamisesta (3) sekä Eurooppa-neuvoston 15.–16. joulukuuta 2005 hyväksymän EU:n strategian pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman keskittymisen ja kaupan torjumiseksi (4),

| — | ottaa huomioon COARM-työryhmän kolmannentoista (5) ja neljännentoista (6) vuosikertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon COARM-työryhmän kolmannentoista (5) ja neljännentoista (6) vuosikertomuksen,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälisen asekauppasopimuksen, jossa vahvistetaan tavanomaisten aseiden maailmanlaajuisen kaupan yhteiset sitovat säännöt, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälisen asekauppasopimuksen, jossa vahvistetaan tavanomaisten aseiden maailmanlaajuisen kaupan yhteiset sitovat säännöt,

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman YK:n asekauppasopimusta koskevista neuvotteluista (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman YK:n asekauppasopimusta koskevista neuvotteluista (7),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 42 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 346 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 42 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 346 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | toteaa, että aseviennillä voi olla turvallisuuspoliittisia mutta myös kehitysyhteistyöpoliittisia vaikutuksia ja siksi on tärkeää vahvistaa Euroopan unionin sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontapolitiikkaa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että aseviennillä voi olla turvallisuuspoliittisia mutta myös kehitysyhteistyöpoliittisia vaikutuksia ja siksi on tärkeää vahvistaa Euroopan unionin sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontapolitiikkaa;

| B. | ottaa huomioon, että yhteinen kanta 2008/944/YUTP muodostaa oikeudellisesti sitovan kehyksen ja että siinä asetetaan kahdeksan perustetta, joiden rikkomisesta vientilupa olisi evättävä (perusteet 1–4) tai epäämistä olisi ainakin harkittava (perusteet 5–8); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että yhteinen kanta 2008/944/YUTP muodostaa oikeudellisesti sitovan kehyksen ja että siinä asetetaan kahdeksan perustetta, joiden rikkomisesta vientilupa olisi evättävä (perusteet 1–4) tai epäämistä olisi ainakin harkittava (perusteet 5–8);

| C. | toteaa, että yhteisen kannan 3 artiklan mukaan kahdeksalla perusteella määritellään vain vähimmäistaso, eivätkä ne estä jäsenvaltioita toteuttamasta tiukempia aseviennin valvontaa koskevia toimenpiteitä; toteaa, että aseiden vientilupien myöntäminen perusteiden mukaisesti on aina jäsenvaltioiden päätettävissä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että yhteisen kannan 3 artiklan mukaan kahdeksalla perusteella määritellään vain vähimmäistaso, eivätkä ne estä jäsenvaltioita toteuttamasta tiukempia aseviennin valvontaa koskevia toimenpiteitä; toteaa, että aseiden vientilupien myöntäminen perusteiden mukaisesti on aina jäsenvaltioiden päätettävissä;

| D. | toteaa, että yhteisen kannan 10 artiklassa todetaan yksiselitteisesti, että jäsenvaltiot voivat tarvittaessa ottaa myös huomioon ehdotettujen vientitoimitusten vaikutuksen niiden taloudellisiin, sosiaalisiin, kaupallisiin ja teollisiin etuihin nähden, ja korostaa, että ne eivät saa vaikuttaa edellä mainittujen perusteiden soveltamiseen; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että yhteisen kannan 10 artiklassa todetaan yksiselitteisesti, että jäsenvaltiot voivat tarvittaessa ottaa myös huomioon ehdotettujen vientitoimitusten vaikutuksen niiden taloudellisiin, sosiaalisiin, kaupallisiin ja teollisiin etuihin nähden, ja korostaa, että ne eivät saa vaikuttaa edellä mainittujen perusteiden soveltamiseen;

| E. | panee merkille, että Tukholman kansainvälisen rauhantutkimusinstituutin (SIPRI) tietojen mukaan EU:n jäsenvaltiot olivat yhdessä maailman toiseksi suurin aseiden viejä vain hieman Yhdysvaltain jälkeen ja että tästä viennistä yhä suurempi osuus suuntautuu EU:n ulkopuolisiin maihin; |
| --- | --- |

E.

panee merkille, että Tukholman kansainvälisen rauhantutkimusinstituutin (SIPRI) tietojen mukaan EU:n jäsenvaltiot olivat yhdessä maailman toiseksi suurin aseiden viejä vain hieman Yhdysvaltain jälkeen ja että tästä viennistä yhä suurempi osuus suuntautuu EU:n ulkopuolisiin maihin;

| F. | toteaa, että tärkeimmät EU:n ulkopuoliset kohteet, joihin jäsenvaltioista siirretään aseita, ovat Lähi-itä, Pohjois-Amerikka ja Aasia; toteaa, että tärkeimmät vastaanottajamaat ovat Saudi-Arabia, Yhdysvallat ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että tärkeimmät EU:n ulkopuoliset kohteet, joihin jäsenvaltioista siirretään aseita, ovat Lähi-itä, Pohjois-Amerikka ja Aasia; toteaa, että tärkeimmät vastaanottajamaat ovat Saudi-Arabia, Yhdysvallat ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat;

| G. | panee merkille, että unionin teollisuus yrittää tasapainottaa EU:n puolustusalan vähenevää kysyntää pyrkimällä kolmansien maiden markkinoille, ja toteaa, että monet poliitikot ja poliittiset puolueet tukevat tätä pyrkimystä osana Euroopan puolustusteollisuuden, teknologisen tietotaidon, toimitusvarmuuden ja valmiuden vahvistamista; toteaa, että puolustusteollisuuteen liittyvällä tutkimuksella ja kehittämisellä on monia siviilisovelluksia tukevia merkittäviä oheisvaikutuksia; |
| --- | --- |

G.

panee merkille, että unionin teollisuus yrittää tasapainottaa EU:n puolustusalan vähenevää kysyntää pyrkimällä kolmansien maiden markkinoille, ja toteaa, että monet poliitikot ja poliittiset puolueet tukevat tätä pyrkimystä osana Euroopan puolustusteollisuuden, teknologisen tietotaidon, toimitusvarmuuden ja valmiuden vahvistamista; toteaa, että puolustusteollisuuteen liittyvällä tutkimuksella ja kehittämisellä on monia siviilisovelluksia tukevia merkittäviä oheisvaikutuksia;

| H. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden välisen yksimielisyyden saavuttamisessa yhteisen kannan kahdeksan perusteen soveltamisesta ja tulkinnasta on edetty monin tavoin erityisesti yhteiseen kantaan liittyvän käyttäjän oppaan ansiosta, joka on COARM-työryhmän laatima ja jossa määritellään yksityiskohtaisesti kyseisten perusteiden soveltamiseen liittyvät parhaat käytännöt; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden välisen yksimielisyyden saavuttamisessa yhteisen kannan kahdeksan perusteen soveltamisesta ja tulkinnasta on edetty monin tavoin erityisesti yhteiseen kantaan liittyvän käyttäjän oppaan ansiosta, joka on COARM-työryhmän laatima ja jossa määritellään yksityiskohtaisesti kyseisten perusteiden soveltamiseen liittyvät parhaat käytännöt;

| 1. | pitää myönteisenä sitä, että EU:lla on maailmanlaajuisesti ainutlaatuinen oikeudellisesti sitova kehys, jolla parannetaan muun muassa kriisialueille ja ihmisoikeustilanteeltaan kyseenalaisiin maihin suuntautuvan aseviennin valvontaa; suhtautuu myönteisesti siihen, että unioniin kuuluvat maat ja sen ulkopuoliset kolmannet maat ovat liittyneet yhteiseen kantaan perustuvaan aseviennin valvontajärjestelmään; panee kuitenkin merkille, että yhteisen kannan kahdeksaa perustetta ei sovelleta ja tulkita yhtä tiukasti EU:n eri jäsenvaltioissa; vaatii siksi yhteisen kannan ja sen kaikkien velvoitteiden yhtenäisempää tulkintaa ja täytäntöönpanoa ja pitää valitettavana, että unionilla ei ole vieläkään aseidensiirtoja kolmansiin maihin koskevaa yhteistä politiikkaa; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä sitä, että EU:lla on maailmanlaajuisesti ainutlaatuinen oikeudellisesti sitova kehys, jolla parannetaan muun muassa kriisialueille ja ihmisoikeustilanteeltaan kyseenalaisiin maihin suuntautuvan aseviennin valvontaa; suhtautuu myönteisesti siihen, että unioniin kuuluvat maat ja sen ulkopuoliset kolmannet maat ovat liittyneet yhteiseen kantaan perustuvaan aseviennin valvontajärjestelmään; panee kuitenkin merkille, että yhteisen kannan kahdeksaa perustetta ei sovelleta ja tulkita yhtä tiukasti EU:n eri jäsenvaltioissa; vaatii siksi yhteisen kannan ja sen kaikkien velvoitteiden yhtenäisempää tulkintaa ja täytäntöönpanoa ja pitää valitettavana, että unionilla ei ole vieläkään aseidensiirtoja kolmansiin maihin koskevaa yhteistä politiikkaa;

| 2. | toteaa, että unionin yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja yhteinen kanta eivät saa olla ristiriidassa keskenään; katsoo, että jäsenvaltioiden sekä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tehtävänä on varmistaa, että yhteinen kanta ja ulkopolitiikka ovat keskenään johdonmukaisia; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että unionin yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja yhteinen kanta eivät saa olla ristiriidassa keskenään; katsoo, että jäsenvaltioiden sekä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tehtävänä on varmistaa, että yhteinen kanta ja ulkopolitiikka ovat keskenään johdonmukaisia;

| 3. | korostaa jäsenvaltioiden oikeutta toimia kansallisten toimintalinjojensa mukaisesti siten, että ne samalla noudattavat kansainvälistä oikeutta ja kansainvälisiä sopimuksia sekä yhteisesti sovittuja sääntöjä ja perusteita, mitä olisi valvottava kansallisten säännöksien mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

korostaa jäsenvaltioiden oikeutta toimia kansallisten toimintalinjojensa mukaisesti siten, että ne samalla noudattavat kansainvälistä oikeutta ja kansainvälisiä sopimuksia sekä yhteisesti sovittuja sääntöjä ja perusteita, mitä olisi valvottava kansallisten säännöksien mukaisesti;

| 4. | katsoo, että Euroopan parlamentin, jäsenvaltioiden parlamenttien tai erityisten parlamentaaristen elinten tehtävänä on varmistaa yhteisen kannan sovittujen normien tehokas valvonta ja täytäntöönpano jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla sekä avoimen ja vastuuvelvollisuuteen perustuvan valvontajärjestelmän vakiinnuttaminen; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että Euroopan parlamentin, jäsenvaltioiden parlamenttien tai erityisten parlamentaaristen elinten tehtävänä on varmistaa yhteisen kannan sovittujen normien tehokas valvonta ja täytäntöönpano jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla sekä avoimen ja vastuuvelvollisuuteen perustuvan valvontajärjestelmän vakiinnuttaminen;

| 5. | katsoo, että käyttäjän oppaassa käytetyn kielen on oltava täsmällisempää ja vähemmän tulkinnanvaraista ja että opasta olisi jatkossakin päivitettävä tarpeen mukaan; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että käyttäjän oppaassa käytetyn kielen on oltava täsmällisempää ja vähemmän tulkinnanvaraista ja että opasta olisi jatkossakin päivitettävä tarpeen mukaan;

| 6. | vaatii parantamaan yhteisen kannan perusteiden noudattamista ennen uusien perusteiden ehdottamista; |
| --- | --- |

6.

vaatii parantamaan yhteisen kannan perusteiden noudattamista ennen uusien perusteiden ehdottamista;

| 7. | panee merkille EU:n ja sen jäsenvaltioiden yhtenäisen ja johdonmukaisen roolin asekauppasopimukseen sisältyvien sääntöjen vahvistamista koskevan kansainvälisen prosessin tukemisessa; kehottaa jäsenvaltioita keskittämään toimensa niihin maihin, jotka eivät ole toistaiseksi allekirjoittaneet kansainvälisiä sopimuksia; |
| --- | --- |

7.

panee merkille EU:n ja sen jäsenvaltioiden yhtenäisen ja johdonmukaisen roolin asekauppasopimukseen sisältyvien sääntöjen vahvistamista koskevan kansainvälisen prosessin tukemisessa; kehottaa jäsenvaltioita keskittämään toimensa niihin maihin, jotka eivät ole toistaiseksi allekirjoittaneet kansainvälisiä sopimuksia;

| 8. | toteaa, että COARM-työryhmän vuosikertomukset ovat lisänneet jäsenvaltioiden aseviennin avoimuutta; pitää valitettavana, että tietokokonaisuudet ovat epätäydellisiä ja epäyhtenäisiä jäsenvaltioiden erilaisten tietojen keruu- ja toimittamismenettelyjen vuoksi; muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että niiden on toimitettava vuosittain kattavat tiedot aseidensiirroista COARM-työryhmälle, kuten yhteisessä kannassa on sovittu ja vahvistettu; |
| --- | --- |

8.

toteaa, että COARM-työryhmän vuosikertomukset ovat lisänneet jäsenvaltioiden aseviennin avoimuutta; pitää valitettavana, että tietokokonaisuudet ovat epätäydellisiä ja epäyhtenäisiä jäsenvaltioiden erilaisten tietojen keruu- ja toimittamismenettelyjen vuoksi; muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että niiden on toimitettava vuosittain kattavat tiedot aseidensiirroista COARM-työryhmälle, kuten yhteisessä kannassa on sovittu ja vahvistettu;

| 9. | pyytää selvitystä siitä, miten yhteinen kanta on pantu täytäntöön kansallisissa järjestelmissä; katsoo, että COARM-työryhmän asevientivalvonnan analysointikapasiteettia olisi vahvistettava; |
| --- | --- |

9.

pyytää selvitystä siitä, miten yhteinen kanta on pantu täytäntöön kansallisissa järjestelmissä; katsoo, että COARM-työryhmän asevientivalvonnan analysointikapasiteettia olisi vahvistettava;

| 10. | katsoo, että yhteistä kantaa olisi täydennettävä säännöllisesti päivitettävällä ja julkisesti saatavilla olevalla luettelolla, josta käy ilmi, täyttääkö tiettyihin vastaanottajamaihin suuntautuva vienti kahdeksan perustetta vai ei; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että yhteistä kantaa olisi täydennettävä säännöllisesti päivitettävällä ja julkisesti saatavilla olevalla luettelolla, josta käy ilmi, täyttääkö tiettyihin vastaanottajamaihin suuntautuva vienti kahdeksan perustetta vai ei;

| 11. | katsoo, että olisi perustettava aikaisempaa parempi järjestelmä, joka mahdollistaisi jäsenvaltioiden välisen säännöllisen ja ajantasaisen tiedonvaihdon aseidensiirroista vientikiellon kohteena olleisiin valtioihin; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että olisi perustettava aikaisempaa parempi järjestelmä, joka mahdollistaisi jäsenvaltioiden välisen säännöllisen ja ajantasaisen tiedonvaihdon aseidensiirroista vientikiellon kohteena olleisiin valtioihin;

| 12. | pyytää, että parlamentissa järjestetään vuosikertomuksen yhteydessä vuosittainen keskustelu yhteisen kannan täytäntöönpanosta, sillä näin voidaan varmistaa asianmukainen parlamentaarinen valvonta ja avoimuus EU:n tasolla; |
| --- | --- |

12.

pyytää, että parlamentissa järjestetään vuosikertomuksen yhteydessä vuosittainen keskustelu yhteisen kannan täytäntöönpanosta, sillä näin voidaan varmistaa asianmukainen parlamentaarinen valvonta ja avoimuus EU:n tasolla;

| 13. | pitää myönteisenä YK:n johdolla tehtyä oikeudellisesti sitovaa asekauppasopimusta, joka koskee tavanomaisten aseiden kansainvälistä kauppaa ja jolla luodaan tehokas kansainvälinen asevalvontajärjestelmä lisäämällä avoimuutta ja seurattavuutta ja asettamalla korkeimmat kansainväliset normit, mikä tekee tavanomaisten aseiden vastuuttomasta ja laittomasta käytöstä entistä vaikeampaa; panee merkille EU:n ja sen jäsenvaltioiden yhtenäisen ja johdonmukaisen roolin kansainvälisen prosessin tukemisessa kansainvälistä asekauppaa koskevien sitovien sääntöjen vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

13.

pitää myönteisenä YK:n johdolla tehtyä oikeudellisesti sitovaa asekauppasopimusta, joka koskee tavanomaisten aseiden kansainvälistä kauppaa ja jolla luodaan tehokas kansainvälinen asevalvontajärjestelmä lisäämällä avoimuutta ja seurattavuutta ja asettamalla korkeimmat kansainväliset normit, mikä tekee tavanomaisten aseiden vastuuttomasta ja laittomasta käytöstä entistä vaikeampaa; panee merkille EU:n ja sen jäsenvaltioiden yhtenäisen ja johdonmukaisen roolin kansainvälisen prosessin tukemisessa kansainvälistä asekauppaa koskevien sitovien sääntöjen vahvistamiseksi;

| 14. | korostaa asekauppasopimuksen tehokkaan ja vakuuttavan täytäntöönpanon merkitystä ja kannustaa jäsenvaltioita keskittymään kansainvälisiin toimiinsa, joilla ne pyrkivät siihen, että sopimus allekirjoitetaan yleismaailmallisesti ja että se tulee voimaan mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

14.

korostaa asekauppasopimuksen tehokkaan ja vakuuttavan täytäntöönpanon merkitystä ja kannustaa jäsenvaltioita keskittymään kansainvälisiin toimiinsa, joilla ne pyrkivät siihen, että sopimus allekirjoitetaan yleismaailmallisesti ja että se tulee voimaan mahdollisimman pian;

| 15. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille. |
| --- | --- |

15.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille.

---

(1)  EUVL L 335, 13.12.2008, s. 99.

(2)  EUVL L 146, 10.6.2009, s. 1.

(3)  EUVL L 191, 19.7.2002, s. 1.

(4)  Euroopan unionin neuvosto, 05319/06, 13.1.2006.

(5)  EUVL C 382, 30.12.2011, s. 1.

(6)  EUVL C 386, 14.12.2012, s. 1.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0251.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/114 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/114

---

P7_TA(2013)0325

Monenvälisestä palvelusopimuksesta käytävien neuvottelujen aloittaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 monenkeskistä palvelusopimusta koskevien neuvottelujen aloittamisesta (2013/2583(RSP))

(2016/C 075/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemman mietintönsä palveluista, erityisesti palvelukaupasta 4. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemman mietintönsä palveluista, erityisesti palvelukaupasta 4. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman (1),

| — | ottaa aiemmat päätöslauselmansa Dohan kehitysohjelman tilanteesta ja WTO:n tulevaisuudesta, erityisesti 16. joulukuuta 2009 antamansa päätöslauselman Dohan kehitysohjelman näkymistä WTO:n seitsemännen ministerikokouksen jälkeen (2) sekä 14. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Dohan kehitysohjelmaa koskevien neuvottelujen nykytilanteesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa aiemmat päätöslauselmansa Dohan kehitysohjelman tilanteesta ja WTO:n tulevaisuudesta, erityisesti 16. joulukuuta 2009 antamansa päätöslauselman Dohan kehitysohjelman näkymistä WTO:n seitsemännen ministerikokouksen jälkeen (2) sekä 14. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Dohan kehitysohjelmaa koskevien neuvottelujen nykytilanteesta (3),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman kaupan ja investointien esteistä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman kaupan ja investointien esteistä (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen pöytäkirjan (N:o 26) yleistä etua koskevista palveluista sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen pöytäkirjan (N:o 26) yleistä etua koskevista palveluista sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon 1. tammikuuta 1995 voimaan tulleen palvelukaupan yleissopimuksen (GATS), ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2003 antamansa päätöslauselman palvelukaupan yleissopimuksesta (GATS) WTO:ssa, kulttuurin monimuotoisuus mukaan lukien (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. tammikuuta 1995 voimaan tulleen palvelukaupan yleissopimuksen (GATS), ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2003 antamansa päätöslauselman palvelukaupan yleissopimuksesta (GATS) WTO:ssa, kulttuurin monimuotoisuus mukaan lukien (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan komission 15. helmikuuta 2013 antaman esityksen monenkeskisen palvelukauppasopimuksen neuvotteluohjeiksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission 15. helmikuuta 2013 antaman esityksen monenkeskisen palvelukauppasopimuksen neuvotteluohjeiksi,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kauppa, kasvu ja maailmanpolitiikka – Kauppapolitiikka Eurooppa 2020 -strategian kulmakivenä” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kauppa, kasvu ja maailmanpolitiikka – Kauppapolitiikka Eurooppa 2020 -strategian kulmakivenä” (6),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen Eurooppa-neuvostolle ”Vuoden 2012 raportti kaupan ja investointien esteistä” (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen Eurooppa-neuvostolle ”Vuoden 2012 raportti kaupan ja investointien esteistä” (7),

| — | ottaa huomioon WTO:n palvelukauppaneuvoston puheenjohtajan suurlähettiläs Fernando de Mateon palvelukauppaneuvottelujen erityisistunnosta 21. huhtikuuta 2011 kauppaneuvottelukomitealle antaman kertomuksen (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WTO:n palvelukauppaneuvoston puheenjohtajan suurlähettiläs Fernando de Mateon palvelukauppaneuvottelujen erityisistunnosta 21. huhtikuuta 2011 kauppaneuvottelukomitealle antaman kertomuksen (8),

| — | ottaa huomioon ”palvelujen todella hyvien ystävien” -ryhmän (”Really Good Friends of Services”) 5. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ”palvelujen todella hyvien ystävien” -ryhmän (”Really Good Friends of Services”) 5. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että palvelualan osuus on lähes kolme neljäsosaa EU:n BKT:sta ja työpaikoista ja että se on erittäin tärkeä unionin kilpailukyvyn säilyttämisen ja parantamisen kannalta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että palvelualan osuus on lähes kolme neljäsosaa EU:n BKT:sta ja työpaikoista ja että se on erittäin tärkeä unionin kilpailukyvyn säilyttämisen ja parantamisen kannalta;

| B. | ottaa huomioon, että palvelujen osuus EU:n viennistä oli 28 prosenttia ja yli puolet sen kolmansiin maihin tekemistä suorista investoinneista vuonna 2011; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että palvelujen osuus EU:n viennistä oli 28 prosenttia ja yli puolet sen kolmansiin maihin tekemistä suorista investoinneista vuonna 2011;

| C. | ottaa huomioon, että EU:n rooli on merkittävä palvelukaupassa, sillä se on maailman suurin palvelujen viejä, jonka osuus maailman palveluviennistä oli 25,65 prosenttia vuonna 2011; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU:n rooli on merkittävä palvelukaupassa, sillä se on maailman suurin palvelujen viejä, jonka osuus maailman palveluviennistä oli 25,65 prosenttia vuonna 2011;

| D. | katsoo, että kaikkien maiden olisi voitava kehittää, ylläpitää ja säännellä yleisen edun mukaisia julkisia palveluja; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että kaikkien maiden olisi voitava kehittää, ylläpitää ja säännellä yleisen edun mukaisia julkisia palveluja;

| E. | ottaa huomioon, että WTO:n 129 jäsenvaltiota ovat sitoutuneet noudattamaan palvelukaupan yleissopimusta (GATS), vaikka useimmat niistä eivät ole sitoutuneet noudattamaan sitä kaikilla aloilla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että WTO:n 129 jäsenvaltiota ovat sitoutuneet noudattamaan palvelukaupan yleissopimusta (GATS), vaikka useimmat niistä eivät ole sitoutuneet noudattamaan sitä kaikilla aloilla;

| F. | ottaa huomioon, että julkisten palvelujen perustavanlaatuinen merkitys Euroopan unionissa on tullut entistä korostuneemmin esiin nykyisessä talous- ja rahoitustilanteessa; toteaa, että nämä palvelut tarjoavat kansalaisille välttämättömän turvaverkon ja auttavat edistämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta terveydenhuollon, päivähoidon, vanhusten hoidon, vammaisille tarjottavan avun ja sosiaalisen asuntotuotannon kaltaisilla aloilla; ottaa huomioon, että koulutukseen ja työllisyyspalveluihin liittyvillä julkisilla palveluilla on keskeinen merkitys kasvun ja työllisyyden edistämisessä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että julkisten palvelujen perustavanlaatuinen merkitys Euroopan unionissa on tullut entistä korostuneemmin esiin nykyisessä talous- ja rahoitustilanteessa; toteaa, että nämä palvelut tarjoavat kansalaisille välttämättömän turvaverkon ja auttavat edistämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta terveydenhuollon, päivähoidon, vanhusten hoidon, vammaisille tarjottavan avun ja sosiaalisen asuntotuotannon kaltaisilla aloilla; ottaa huomioon, että koulutukseen ja työllisyyspalveluihin liittyvillä julkisilla palveluilla on keskeinen merkitys kasvun ja työllisyyden edistämisessä;

| G. | ottaa huomioon, että kun WTO:n 6. ministerikokous pidettiin Hongkongissa vuonna 2005, vain runsaat 30 maata oli esittänyt uusia palveluja koskevia ehdotuksia, ja että palvelukauppaa koskevissa monenvälisissä neuvotteluissa ei ole juurikaan edistytty heinäkuun 2008 jälkeen; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kun WTO:n 6. ministerikokous pidettiin Hongkongissa vuonna 2005, vain runsaat 30 maata oli esittänyt uusia palveluja koskevia ehdotuksia, ja että palvelukauppaa koskevissa monenvälisissä neuvotteluissa ei ole juurikaan edistytty heinäkuun 2008 jälkeen;

| H. | ottaa huomioon, että vuosien 2008 ja 2009 talouskriisin jälkeen on otettu käyttöön uusia palvelukauppaa rajoittavia protektionistisia toimia; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että vuosien 2008 ja 2009 talouskriisin jälkeen on otettu käyttöön uusia palvelukauppaa rajoittavia protektionistisia toimia;

| I. | ottaa huomioon, että ”palvelujen todella hyvät ystävät” -ryhmä (Really Good Friends of Services) on käynyt vuodesta 2012 lähtien alustavia neuvotteluja palvelukauppasopimuksen (TISA) muodosta ja rakenteesta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että ”palvelujen todella hyvät ystävät” -ryhmä (Really Good Friends of Services) on käynyt vuodesta 2012 lähtien alustavia neuvotteluja palvelukauppasopimuksen (TISA) muodosta ja rakenteesta;

| J. | ottaa huomioon, että EU:n kanssa neuvotteluja käyvät WTO:n 21 jäsenvaltiota (1) ovat enimmäkseen OECD-maita, että niiden osuus maailman rajatylittävästä palvelukaupasta (EU:n sisäinen palvelukauppa pois lukien) on 70 prosenttia ja että niiden osuus EU:n kaupallisten palvelujen kaupasta on 58 prosenttia; ottaa huomioon, että toistaiseksi yksikään BRICS-maa, Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) jäsenvaltio ja Afrikan, Karibian tai Tyynenmeren valtio ei osallistu kyseisiin neuvotteluihin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että EU:n kanssa neuvotteluja käyvät WTO:n 21 jäsenvaltiota (1) ovat enimmäkseen OECD-maita, että niiden osuus maailman rajatylittävästä palvelukaupasta (EU:n sisäinen palvelukauppa pois lukien) on 70 prosenttia ja että niiden osuus EU:n kaupallisten palvelujen kaupasta on 58 prosenttia; ottaa huomioon, että toistaiseksi yksikään BRICS-maa, Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) jäsenvaltio ja Afrikan, Karibian tai Tyynenmeren valtio ei osallistu kyseisiin neuvotteluihin;

| K. | ottaa huomioon, että komissio antoi 15. helmikuuta 2013 neuvostolle esitykset neuvotteluohjeiksi ja sai valtuudet osallistua TISA-neuvotteluihin 18. maaliskuuta 2013; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että komissio antoi 15. helmikuuta 2013 neuvostolle esitykset neuvotteluohjeiksi ja sai valtuudet osallistua TISA-neuvotteluihin 18. maaliskuuta 2013;

| 1. | katsoo, että monenkeskinen kauppajärjestelmä, jota johtaa Maailman kauppajärjestö, muodostaa edelleen tehokkaimmat puitteet avoimelle ja oikeudenmukaiselle kaupalle maailmanlaajuisesti; myöntää kuitenkin, että joulukuussa 2011 pidetyssä WTO:n 8. ministerikonferenssissa todetun umpikujan jälkeen oli välttämätöntä antaa Geneven kauppaneuvotteluille uutta pontta uusilla kahdenvälisillä ja monenvälisillä aloitteilla; korostaa, että kaikki uudet aloitteet on kuitenkin toteutettava tiiviisti WTO:n puitteissa; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että monenkeskinen kauppajärjestelmä, jota johtaa Maailman kauppajärjestö, muodostaa edelleen tehokkaimmat puitteet avoimelle ja oikeudenmukaiselle kaupalle maailmanlaajuisesti; myöntää kuitenkin, että joulukuussa 2011 pidetyssä WTO:n 8. ministerikonferenssissa todetun umpikujan jälkeen oli välttämätöntä antaa Geneven kauppaneuvotteluille uutta pontta uusilla kahdenvälisillä ja monenvälisillä aloitteilla; korostaa, että kaikki uudet aloitteet on kuitenkin toteutettava tiiviisti WTO:n puitteissa;

| 2. | pitää valitettavana, että palvelukauppaan on osoitettu vain vähän huomiota Dohan kierroksen käynnistämisen jälkeen; korostaa, että palvelut edustavat kansantalouksien ja kaupan selkärankaa 2000-luvulla, koska globaalien arvoketjujen esiinmarssi perustuu palvelujen tarjoamiseen; korostaa, että yleishyödylliset palvelut ovat tärkeitä, koska ne tarjoavat kansalaisille välttämättömiä turvaverkkoja ja edistävät sosiaalista yhteenkuuluvuutta kunta-, alue- ja valtiotasolla sekä EU:n tasolla; |
| --- | --- |

2.

pitää valitettavana, että palvelukauppaan on osoitettu vain vähän huomiota Dohan kierroksen käynnistämisen jälkeen; korostaa, että palvelut edustavat kansantalouksien ja kaupan selkärankaa 2000-luvulla, koska globaalien arvoketjujen esiinmarssi perustuu palvelujen tarjoamiseen; korostaa, että yleishyödylliset palvelut ovat tärkeitä, koska ne tarjoavat kansalaisille välttämättömiä turvaverkkoja ja edistävät sosiaalista yhteenkuuluvuutta kunta-, alue- ja valtiotasolla sekä EU:n tasolla;

| 3. | pitää valitettavana, että WTO:n jäsenmaiden GATS-sitoumusluettelot ovat vanhentuneet eivätkä vastaa palvelukaupan todellisen rajoittamisen astetta mainituissa valtioissa, etenkään valtioissa, jotka ovat vapauttaneet kauppaa huomattavasti yksipuolisesti, ja että palvelukaupan vapauttaminen ja palvelukauppaa koskevien sitoumusten täyttäminen on WTO:n jäsenvaltioissa edelleen hyvin eriasteista ja epäselvää; |
| --- | --- |

3.

pitää valitettavana, että WTO:n jäsenmaiden GATS-sitoumusluettelot ovat vanhentuneet eivätkä vastaa palvelukaupan todellisen rajoittamisen astetta mainituissa valtioissa, etenkään valtioissa, jotka ovat vapauttaneet kauppaa huomattavasti yksipuolisesti, ja että palvelukaupan vapauttaminen ja palvelukauppaa koskevien sitoumusten täyttäminen on WTO:n jäsenvaltioissa edelleen hyvin eriasteista ja epäselvää;

| 4. | on tyytyväinen TISA-neuvottelujen käynnistämiseen ja kehottaa EU:ta osallistumaan mainittuihin neuvotteluihin alusta lähtien, jotta sen etuja voidaan edistää ja jotta voidaan puolustaa sopimuksen muotoa ja rakennetta koskevia EU:n kantoja; katsoo, että EU:n osallistuminen voi edistää TISA:n ja monenvälisen järjestelmän yhdenmukaisuutta ja neuvotteluprosessin asianmukaista parlamentaarista valvontaa; |
| --- | --- |

4.

on tyytyväinen TISA-neuvottelujen käynnistämiseen ja kehottaa EU:ta osallistumaan mainittuihin neuvotteluihin alusta lähtien, jotta sen etuja voidaan edistää ja jotta voidaan puolustaa sopimuksen muotoa ja rakennetta koskevia EU:n kantoja; katsoo, että EU:n osallistuminen voi edistää TISA:n ja monenvälisen järjestelmän yhdenmukaisuutta ja neuvotteluprosessin asianmukaista parlamentaarista valvontaa;

| 5. | pitää valitettavana, että neuvosto antoi valtuudet ottamatta huomioon Euroopan parlamentin kantaa; |
| --- | --- |

5.

pitää valitettavana, että neuvosto antoi valtuudet ottamatta huomioon Euroopan parlamentin kantaa;

| 6. | muistuttaa komissiota sen velvollisuudesta tiedottaa parlamentille nopeasti ja kattavasti neuvottelujen kaikissa vaiheissa (ennen neuvottelukierroksia ja niiden jälkeen); |
| --- | --- |

6.

muistuttaa komissiota sen velvollisuudesta tiedottaa parlamentille nopeasti ja kattavasti neuvottelujen kaikissa vaiheissa (ennen neuvottelukierroksia ja niiden jälkeen);

| 7. | kehottaa komissiota varmistamaan, että TISA-neuvottelut käydään avoimuutta koskevien WTO:n sääntöjen mukaisesti ja että niistä tiedotetaan selkeästi ja hyvissä ajoin kaikille WTO:n jäsenille; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota varmistamaan, että TISA-neuvottelut käydään avoimuutta koskevien WTO:n sääntöjen mukaisesti ja että niistä tiedotetaan selkeästi ja hyvissä ajoin kaikille WTO:n jäsenille;

| 8. | katsoo, että vielä ei ole saavutettu kriittistä massaa, joka mahdollistaisi tulevan TISA:n etujen ulottamisen koskemaan kaikkia WTO:n jäsenvaltioita, ja että näin ollen TISA:an ei saisi soveltaa GATS-sopimuksen suosituimmuuslauseketta (2); |
| --- | --- |

8.

katsoo, että vielä ei ole saavutettu kriittistä massaa, joka mahdollistaisi tulevan TISA:n etujen ulottamisen koskemaan kaikkia WTO:n jäsenvaltioita, ja että näin ollen TISA:an ei saisi soveltaa GATS-sopimuksen suosituimmuuslauseketta (2);

| 9. | panee kuitenkin huolestuneena merkille, että neuvotteluosapuolten joukossa ei ole – Turkkia lukuun ottamatta – kehittyvien talouksien markkinoita edustavia maita, etenkään BRICS-maita, joihin palvelukauppaan ja palveluihin investoinnin kasvu keskittyy ja joissa erityisesti ulkomaisten investointien esteet ovat suurimpia; pyytää näin ollen Kiinaa ja muita nousevan talouden maita liittymään neuvotteluihin; |
| --- | --- |

9.

panee kuitenkin huolestuneena merkille, että neuvotteluosapuolten joukossa ei ole – Turkkia lukuun ottamatta – kehittyvien talouksien markkinoita edustavia maita, etenkään BRICS-maita, joihin palvelukauppaan ja palveluihin investoinnin kasvu keskittyy ja joissa erityisesti ulkomaisten investointien esteet ovat suurimpia; pyytää näin ollen Kiinaa ja muita nousevan talouden maita liittymään neuvotteluihin;

| 10. | katsoo, että mainittuihin neuvotteluihin osallistumismahdollisuuden tarjoaminen muille maille, nousevat taloudet mukaan lukien, ei saisi johtaa sopimusta koskevien tavoitteiden lieventämiseen, koska vain huomattava vapauttaminen ja yhtäläinen kurinalaisuus voi saada mainitut maat vakuuttuneiksi neuvotteluihin osallistumisen hyödyllisyydestä; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että mainittuihin neuvotteluihin osallistumismahdollisuuden tarjoaminen muille maille, nousevat taloudet mukaan lukien, ei saisi johtaa sopimusta koskevien tavoitteiden lieventämiseen, koska vain huomattava vapauttaminen ja yhtäläinen kurinalaisuus voi saada mainitut maat vakuuttuneiksi neuvotteluihin osallistumisen hyödyllisyydestä;

| 11. | suosittaa, että tulevan palvelukauppasopimuksen muodon olisi noudatettava GATS-sopimuksen muotoa ja rakennetta, mukaan lukien myönteiset sitoumukset, GATS-sopimuksen perusmääritelmät ja -periaatteet sekä kansallista kohtelua ja markkinoille pääsyä ja kurinalaisuutta koskevat säännöt, jotta sopimuksen ”monenkeskistämisen” mahdollisuus voidaan säilyttää avoimena; |
| --- | --- |

11.

suosittaa, että tulevan palvelukauppasopimuksen muodon olisi noudatettava GATS-sopimuksen muotoa ja rakennetta, mukaan lukien myönteiset sitoumukset, GATS-sopimuksen perusmääritelmät ja -periaatteet sekä kansallista kohtelua ja markkinoille pääsyä ja kurinalaisuutta koskevat säännöt, jotta sopimuksen ”monenkeskistämisen” mahdollisuus voidaan säilyttää avoimena;

| 12. | kehottaa komissiota muotoilemaan lähtökohtaisen tarjouksen, joka on lähellä komission viimeisintä GATS-sitoumustarjousta, ja pyrkimään markkinoille pääsyä koskevissa neuvotteluissa seuraaviin tavoitteisiin:






  — | tasapuolisempien kilpailuedellytysten varmistaminen siten, että osapuolia, aloja ja muotoja koskevia GATS-sitoumusten epätasapainoa vähennetään; |
| --- | --- | --- |

12.

kehottaa komissiota muotoilemaan lähtökohtaisen tarjouksen, joka on lähellä komission viimeisintä GATS-sitoumustarjousta, ja pyrkimään markkinoille pääsyä koskevissa neuvotteluissa seuraaviin tavoitteisiin:

—

tasapuolisempien kilpailuedellytysten varmistaminen siten, että osapuolia, aloja ja muotoja koskevia GATS-sitoumusten epätasapainoa vähennetään;

| — | kunnianhimoisten EU:n tavoitteiden edistäminen erityisesti yrityspalvelujen, tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvien palvelujen, rahoituspalvelujen, oikeudellisten palvelujen, sähköisen kaupan, meri- ja lentoliikennepalvelujen, ympäristöpalvelujen, matkailun ja rakentamisen aloilla; EU:n etujen puolustaminen kolmansien maiden markkinoilla ja GATS-sopimuksessa olevan vakauden ja luotettavuuden turvaamista koskevan poikkeuksen sisällyttäminen palvelukauppasopimukseen, jotta osallistuvat maat voisivat säädellä rahoitusmarkkinoita ja -tuotteita kansallisella tasolla vakavaraisuustarkoituksessa; sen esittäminen, että GATS:n vakauden ja luotettavuuden turvaamista rahoituspalvelujen yhteydessä koskeva poikkeus sisällytetään palvelukauppasopimukseen, jotta sopimuspuolet voivat toteuttaa vakavaraisuuden edellyttämiä toimia vaarantamatta palvelukauppasopimuksen muiden määräysten toteuttamista; |
| --- | --- |

—

kunnianhimoisten EU:n tavoitteiden edistäminen erityisesti yrityspalvelujen, tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvien palvelujen, rahoituspalvelujen, oikeudellisten palvelujen, sähköisen kaupan, meri- ja lentoliikennepalvelujen, ympäristöpalvelujen, matkailun ja rakentamisen aloilla; EU:n etujen puolustaminen kolmansien maiden markkinoilla ja GATS-sopimuksessa olevan vakauden ja luotettavuuden turvaamista koskevan poikkeuksen sisällyttäminen palvelukauppasopimukseen, jotta osallistuvat maat voisivat säädellä rahoitusmarkkinoita ja -tuotteita kansallisella tasolla vakavaraisuustarkoituksessa; sen esittäminen, että GATS:n vakauden ja luotettavuuden turvaamista rahoituspalvelujen yhteydessä koskeva poikkeus sisällytetään palvelukauppasopimukseen, jotta sopimuspuolet voivat toteuttaa vakavaraisuuden edellyttämiä toimia vaarantamatta palvelukauppasopimuksen muiden määräysten toteuttamista;

| — | Euroopan etujen puolustaminen julkisten palvelujen ja yleishyödyllisten palvelujen (sellaisina kuin ne on määritelty EU:n perussopimuksissa), koulutuksen, kansanterveyden, vesihuollon ja jätehuollon aloilla sekä sitoutuminen edelleen GATS:n ja kahdenkeskisten vapaakauppasopimusten esimerkin mukaisesti siihen, ettei audiovisuaalisten tai kulttuuripalvelujen aloilla tehdä sitoumuksia; |
| --- | --- |

—

Euroopan etujen puolustaminen julkisten palvelujen ja yleishyödyllisten palvelujen (sellaisina kuin ne on määritelty EU:n perussopimuksissa), koulutuksen, kansanterveyden, vesihuollon ja jätehuollon aloilla sekä sitoutuminen edelleen GATS:n ja kahdenkeskisten vapaakauppasopimusten esimerkin mukaisesti siihen, ettei audiovisuaalisten tai kulttuuripalvelujen aloilla tehdä sitoumuksia;

| — | rahoitusmarkkinoiden ja -tuotteiden sääntelemiseksi viime aikoina toteutettujen toimenpiteiden kanssa ristiriidassa olevien sitoumusten ja sääntöjen estäminen; |
| --- | --- |

—

rahoitusmarkkinoiden ja -tuotteiden sääntelemiseksi viime aikoina toteutettujen toimenpiteiden kanssa ristiriidassa olevien sitoumusten ja sääntöjen estäminen;

| — | varovaisen toimintamallin soveltaminen neljännen toimitusmuodon yhteydessä vaihdettuihin ehdotuksiin ottaen huomioon, että EU:lla on ratkaisevia etuja puolustettavanaan erittäin ammattitaitoisen työvoiman yhteydessä, ja että EU:n olisi ennen kaikkea TISAn mukaisesti korostettava, että neljännen toimitusmuodon mukaista palvelua tarjoavien luonnollisten henkilöiden väliaikaisen liikkuvuuden yhteydessä on noudatettava kansallista työ- ja sosiaalilainsäädäntöä ja työehtosopimuksia, ja että GATSin mukaisesti yhtäkään osapuolta ei voida estää soveltamasta toimia, joilla säännellään luonnollisten henkilöiden saapumista osapuolen alueelle edellyttäen, että mainitut toimet eivät mitätöi osapuolten sitoumuksiin perustuvia etuja; |
| --- | --- |

—

varovaisen toimintamallin soveltaminen neljännen toimitusmuodon yhteydessä vaihdettuihin ehdotuksiin ottaen huomioon, että EU:lla on ratkaisevia etuja puolustettavanaan erittäin ammattitaitoisen työvoiman yhteydessä, ja että EU:n olisi ennen kaikkea TISAn mukaisesti korostettava, että neljännen toimitusmuodon mukaista palvelua tarjoavien luonnollisten henkilöiden väliaikaisen liikkuvuuden yhteydessä on noudatettava kansallista työ- ja sosiaalilainsäädäntöä ja työehtosopimuksia, ja että GATSin mukaisesti yhtäkään osapuolta ei voida estää soveltamasta toimia, joilla säännellään luonnollisten henkilöiden saapumista osapuolen alueelle edellyttäen, että mainitut toimet eivät mitätöi osapuolten sitoumuksiin perustuvia etuja;

| — | puolueeton suhtautuminen sitoumusten alaisten taloudellisten toimijoiden julkiseen tai yksityiseen omistukseen; |
| --- | --- |

—

puolueeton suhtautuminen sitoumusten alaisten taloudellisten toimijoiden julkiseen tai yksityiseen omistukseen;

| — | sen varmistaminen, että tietovirtojen vapauttaminen toteutetaan täysin yksityisyydensuojaa ja tietosuojaa koskevien EU-säännösten mukaisesti; |
| --- | --- |

—

sen varmistaminen, että tietovirtojen vapauttaminen toteutetaan täysin yksityisyydensuojaa ja tietosuojaa koskevien EU-säännösten mukaisesti;

| 13. | panee merkille, että EU on jo tehnyt kahdenvälisiä kauppasopimuksia tai neuvottelee niistä joidenkin TISA-neuvotteluihin osallistuvien kumppanien kanssa (mukaan lukien Japani ja lähiaikoina Yhdysvallat) ja toteaa, että näihin sopimuksiin sisältyvät vahvat palveluluvut, joissa maakohtaisia kahdenvälisiä kysymyksiä käsitellään perusteellisemmin; katsoo, että näissä neuvotteluissa markkinoille pääsyyn liittyvät EU:n ongelmat koskevat muita kumppaneita (kuten Australiaa, Uutta Seelantia, Meksikoa, Taiwania ja Turkkia); |
| --- | --- |

13.

panee merkille, että EU on jo tehnyt kahdenvälisiä kauppasopimuksia tai neuvottelee niistä joidenkin TISA-neuvotteluihin osallistuvien kumppanien kanssa (mukaan lukien Japani ja lähiaikoina Yhdysvallat) ja toteaa, että näihin sopimuksiin sisältyvät vahvat palveluluvut, joissa maakohtaisia kahdenvälisiä kysymyksiä käsitellään perusteellisemmin; katsoo, että näissä neuvotteluissa markkinoille pääsyyn liittyvät EU:n ongelmat koskevat muita kumppaneita (kuten Australiaa, Uutta Seelantia, Meksikoa, Taiwania ja Turkkia);

| 14. | korostaa, että aikatauluihin sisällytettävä keskeyttäminen ja salpalauseke voisivat antaa mahdollisuuden sitoa osapuolten sitoumukset nykyiselle tasolle ja johtaa neuvottelujen vaiheittaiseen uudelleen käynnistämiseen; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että aikatauluihin sisällytettävä keskeyttäminen ja salpalauseke voisivat antaa mahdollisuuden sitoa osapuolten sitoumukset nykyiselle tasolle ja johtaa neuvottelujen vaiheittaiseen uudelleen käynnistämiseen;

| 15. | katsoo, että palvelukauppasopimukseen olisi sisällytettävä läpinäkyvyyden, kilpailun ja lupavaatimusten ja alakohtaisten asetusten tiukempi säänteleminen rajoittamatta kuitenkaan valtioiden oikeutta yhteiskuntapolitiikan tavoitteita edistävään sääntelyyn (3); |
| --- | --- |

15.

katsoo, että palvelukauppasopimukseen olisi sisällytettävä läpinäkyvyyden, kilpailun ja lupavaatimusten ja alakohtaisten asetusten tiukempi säänteleminen rajoittamatta kuitenkaan valtioiden oikeutta yhteiskuntapolitiikan tavoitteita edistävään sääntelyyn (3);

| 16. | pitää välttämättömänä, että EU ja sen jäsenvaltiot varaavat itselleen mahdollisuuden vaalia ja kehittää kulttuuripolitiikkaansa ja audiovisuaalialan politiikkaansa voimassa olevien säädösten, normien ja sopimusten mukaisesti; pitää sen vuoksi myönteisenä, että neuvosto on jättänyt kulttuuri- ja audiovisuaalialan palvelut neuvotteluvaltuuksien ulkopuolelle; |
| --- | --- |

16.

pitää välttämättömänä, että EU ja sen jäsenvaltiot varaavat itselleen mahdollisuuden vaalia ja kehittää kulttuuripolitiikkaansa ja audiovisuaalialan politiikkaansa voimassa olevien säädösten, normien ja sopimusten mukaisesti; pitää sen vuoksi myönteisenä, että neuvosto on jättänyt kulttuuri- ja audiovisuaalialan palvelut neuvotteluvaltuuksien ulkopuolelle;

| 17. | korostaa, että nykyiset neuvottelut sisältävät mahdollisuuden parantaa sääntöjä, jotka koskevat palveluihin liittyviä julkisia hankintoja (4) ja tukia (5), joita koskevat GATS-neuvottelut ovat jumiutuneet; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että nykyiset neuvottelut sisältävät mahdollisuuden parantaa sääntöjä, jotka koskevat palveluihin liittyviä julkisia hankintoja (4) ja tukia (5), joita koskevat GATS-neuvottelut ovat jumiutuneet;

| 18. | katsoo, että palvelukauppasopimukseen olisi sisällytettävä liittymislauseke, sopimuksen ”monenvälistämiseen” kaikkien WTO:n jäsenvaltioiden osalta liittyvien ehtojen ja menettelyjen määritelmät sekä erityinen riitojenratkaisumekanismi rajoittamatta kuitenkaan WTO:n yleisen riitojenratkaisumekanismin käyttömahdollisuutta; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että palvelukauppasopimukseen olisi sisällytettävä liittymislauseke, sopimuksen ”monenvälistämiseen” kaikkien WTO:n jäsenvaltioiden osalta liittyvien ehtojen ja menettelyjen määritelmät sekä erityinen riitojenratkaisumekanismi rajoittamatta kuitenkaan WTO:n yleisen riitojenratkaisumekanismin käyttömahdollisuutta;

| 19. | huomauttaa, että komissio ehdotti EU:n neuvotteluvaltuuksia ja neuvosto hyväksyi ne arvioimatta niiden vaikutuksia; vaatii komissiota panemaan täytäntöön suunnitelmansa kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi kuullen kyseisten sidosryhmien sosiaalisia, ympäristöön liittyviä ja muita huolia; kehottaa komissiota julkaisemaan kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinnin voidakseen ottaa sen päätelmät huomioon neuvotteluissa; |
| --- | --- |

19.

huomauttaa, että komissio ehdotti EU:n neuvotteluvaltuuksia ja neuvosto hyväksyi ne arvioimatta niiden vaikutuksia; vaatii komissiota panemaan täytäntöön suunnitelmansa kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi kuullen kyseisten sidosryhmien sosiaalisia, ympäristöön liittyviä ja muita huolia; kehottaa komissiota julkaisemaan kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinnin voidakseen ottaa sen päätelmät huomioon neuvotteluissa;

| 20. | pitää neuvottelujen päätökseen saattamisen kahden vuoden määräaikaa hyvin kunnianhimoisena; korostaa, että laadun on oltava etusijalla koko ajan, ja vaatii, että neuvottelujen on oltava avoimia ja että niiden yhteydessä on annettava riittävästi aikaa ja mahdollisuus käydä julkista ja parlamentaarista keskustelua; |
| --- | --- |

20.

pitää neuvottelujen päätökseen saattamisen kahden vuoden määräaikaa hyvin kunnianhimoisena; korostaa, että laadun on oltava etusijalla koko ajan, ja vaatii, että neuvottelujen on oltava avoimia ja että niiden yhteydessä on annettava riittävästi aikaa ja mahdollisuus käydä julkista ja parlamentaarista keskustelua;

| 21. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

21.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 295 E, 4.12.2009, s. 67.

(2)  EUVL C 286 E, 22.10.2010, s. 1.

(3)  EUVL C 51 E, 22.2.2013, s. 84.

(4)  EUVL C 168 E, 14.6.2013, s. 1.

(5)  EUVL C 61 E, 10.3.2004, s. 289.

(6)  COM(2010)0612.

(7)  COM(2012)0070.

(8)  TN/S/36.

(1)  Australia, Chile, Costa Rica, Hongkong, Israel, Japani, Kanada, Kiina, Kolumbia, Korean tasavalta, Meksiko, Norja, Pakistan, Panama, Paraguay, Peru, Sveitsi, Taiwan, Turkki, Uusi Seelanti ja Yhdysvallat.

(2)  GATS-sopimuksen II artikla.

(3)  GATS-sopimuksen XIV ja XIV bis artikla.

(4)  GATS-sopimuksen XIII artikla.

(5)  GATS-sopimuksen XV artikla.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/118 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/118

---

P7_TA(2013)0326

Norjaan vietävien maataloustuotteiden tullimaksujen korotus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 Norjaan vietävien maataloustuotteiden tullimaksujen korotuksesta (2013/2547(RSP))

(2016/C 075/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (ETA-sopimus) 19 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (ETA-sopimus) 19 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välisen Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 19 artiklan perusteella myönnettäviä lisäetuuksia maataloustuotteiden kaupassa koskevan kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen (kahdenvälinen sopimus) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välisen Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 19 artiklan perusteella myönnettäviä lisäetuuksia maataloustuotteiden kaupassa koskevan kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen (kahdenvälinen sopimus) (1),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2011 vahvistamansa kannan esitykseen neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välisen Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 19 artiklan perusteella myönnettäviä lisäetuuksia maataloustuotteiden kaupassa koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2011 vahvistamansa kannan esitykseen neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välisen Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 19 artiklan perusteella myönnettäviä lisäetuuksia maataloustuotteiden kaupassa koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona (2),

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2011 päivätyn Norjan kauppa- ja teollisuusministerin kirjeen sisämarkkinoista ja palveluista vastaavalle komission jäsenelle sisämarkkinoiden toimenpidepaketista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2011 päivätyn Norjan kauppa- ja teollisuusministerin kirjeen sisämarkkinoista ja palveluista vastaavalle komission jäsenelle sisämarkkinoiden toimenpidepaketista,

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2012 pidetyn ETA:n neuvoston 38. istunnon päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2012 pidetyn ETA:n neuvoston 38. istunnon päätelmät,

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen Norjaan vietävien maataloustuotteiden tullimaksujen huomattavasta korotuksesta (O-000048/2013 – B7-0210/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen Norjaan vietävien maataloustuotteiden tullimaksujen huomattavasta korotuksesta (O-000048/2013 – B7-0210/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että ETA-sopimuksen 19 artiklan mukaan sopimuspuolet sitoutuvat jatkamaan ponnistelujaan maatalouskaupan vapauttamiseksi asteittain; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ETA-sopimuksen 19 artiklan mukaan sopimuspuolet sitoutuvat jatkamaan ponnistelujaan maatalouskaupan vapauttamiseksi asteittain;

| B. | katsoo, että Euroopan talousalueesta tehty sopimus mahdollistaa Norjan yhtäläisen pääsyn sisämarkkinoille ja että sopimusosapuolet katsovat sopimuksen hyödyttävän molempia osapuolia; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että Euroopan talousalueesta tehty sopimus mahdollistaa Norjan yhtäläisen pääsyn sisämarkkinoille ja että sopimusosapuolet katsovat sopimuksen hyödyttävän molempia osapuolia;

| C. | katsoo, että yleisesti ottaen taloudelliset ja poliittiset suhteet EU:n ja Norjan välillä ovat erinomaiset; katsoo, että osapuolten välille tuleviin erimielisyyksiin olisi puututtava vuoropuhelun avulla; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että yleisesti ottaen taloudelliset ja poliittiset suhteet EU:n ja Norjan välillä ovat erinomaiset; katsoo, että osapuolten välille tuleviin erimielisyyksiin olisi puututtava vuoropuhelun avulla;

| D. | katsoo, että tammikuusta 2012 voimassa ollut kahdenvälinen sopimus on uudistanut etuuskohteluun, vastavuoroisuuteen ja keskinäiseen hyötyyn perustuvan oikeudellisen kehyksen, joka koskee maataloustuotteiden, myös lihan ja maitotuotteiden, kaupassa myönnettäviä etuuksia; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että tammikuusta 2012 voimassa ollut kahdenvälinen sopimus on uudistanut etuuskohteluun, vastavuoroisuuteen ja keskinäiseen hyötyyn perustuvan oikeudellisen kehyksen, joka koskee maataloustuotteiden, myös lihan ja maitotuotteiden, kaupassa myönnettäviä etuuksia;

| E. | katsoo, että kyseisellä sopimuksella EU ja Norjan kuningaskunta ovat edistäneet keskinäisen maataloustuotteiden kaupan vapauttamista takaamalla tullivapaan markkinoille pääsyn, ottamalla käyttöön tariffikiintiöitä ja alentamalla useiden erilaisten maataloustuotteiden tuontitulleja; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että kyseisellä sopimuksella EU ja Norjan kuningaskunta ovat edistäneet keskinäisen maataloustuotteiden kaupan vapauttamista takaamalla tullivapaan markkinoille pääsyn, ottamalla käyttöön tariffikiintiöitä ja alentamalla useiden erilaisten maataloustuotteiden tuontitulleja;

| F. | ottaa huomioon, että 1. tammikuuta 2013 lähtien eurooppalaiset viejät joutuvat maksamaan Norjan markkinoilla arvotulleja tietyistä juustoista 277 %, karitsanlihasta 429 % ja naudanlihasta 344 %; ottaa huomioon, että ennen tätä toimenpidettä otettiin käyttöön hydrangea-suvun kukkia (hortensia) koskeva uusi 72 prosentin tuontitulli; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 1. tammikuuta 2013 lähtien eurooppalaiset viejät joutuvat maksamaan Norjan markkinoilla arvotulleja tietyistä juustoista 277 %, karitsanlihasta 429 % ja naudanlihasta 344 %; ottaa huomioon, että ennen tätä toimenpidettä otettiin käyttöön hydrangea-suvun kukkia (hortensia) koskeva uusi 72 prosentin tuontitulli;

| G. | katsoo, että nämä toimenpiteet, vaikkakin Norjan WTO-luettelossa sallittuja, ovat kahdenvälisen sopimuksen kirjaimen ja hengen vastaisia, etenkin sen 10 artiklan, jossa todetaan: ”Sopimuspuolet toteuttavat toimenpiteitä varmistaakseen, etteivät muut rajoittavat tuontitoimenpiteet vaaranna niiden toisilleen myöntämiä etuuksia”; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että nämä toimenpiteet, vaikkakin Norjan WTO-luettelossa sallittuja, ovat kahdenvälisen sopimuksen kirjaimen ja hengen vastaisia, etenkin sen 10 artiklan, jossa todetaan: ”Sopimuspuolet toteuttavat toimenpiteitä varmistaakseen, etteivät muut rajoittavat tuontitoimenpiteet vaaranna niiden toisilleen myöntämiä etuuksia”;

| H. | ottaa huomioon, etteivät talouskasvua, työllisyyttä ja inflaatiota kuvaavat indikaattorit osoita merkkejä siitä, että maailmanlaajuinen talous- ja rahoituskriisi vaikuttaisi millään tavoin kielteisesti Norjan talouteen; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, etteivät talouskasvua, työllisyyttä ja inflaatiota kuvaavat indikaattorit osoita merkkejä siitä, että maailmanlaajuinen talous- ja rahoituskriisi vaikuttaisi millään tavoin kielteisesti Norjan talouteen;

| 1. | paheksuu Norjan hallituksen viimeaikaisia toimenpiteitä ja pitää niitä protektionistisina, kauppaa estävinä sekä selvästi kahdenvälisen sopimuksen kirjaimen ja hengen vastaisina; |
| --- | --- |

1.

paheksuu Norjan hallituksen viimeaikaisia toimenpiteitä ja pitää niitä protektionistisina, kauppaa estävinä sekä selvästi kahdenvälisen sopimuksen kirjaimen ja hengen vastaisina;

| 2. | korostaa, että Norjan hallitus ehdotti näitä toimenpiteitä neuvottelematta etukäteen vastaavien EU:n edustajien kanssa, niin kuin olisi ollut asianmukaista EU:n ja Norjan välillä vallitsevien vankkojen kahdenvälisten suhteiden kannalta; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että Norjan hallitus ehdotti näitä toimenpiteitä neuvottelematta etukäteen vastaavien EU:n edustajien kanssa, niin kuin olisi ollut asianmukaista EU:n ja Norjan välillä vallitsevien vankkojen kahdenvälisten suhteiden kannalta;

| 3. | kummeksuu näiden toimenpiteiden takana olevaa taloudellista logiikkaa, sillä kyseiset toimenpiteet olisivat voineet johtaa kaupan vähenemiseen, mikä olisi vahingoittanut kaikkia osapuolia, etenkin norjalaisia kuluttajia ja pitkällä aikavälillä myös norjalaisia viljelijöitä; kehottaa komissiota arvioimaan tullimaksujen korotuksen mahdollisia kielteisiä vaikutuksia EU:n viejiin ja viljelijöihin; |
| --- | --- |

3.

kummeksuu näiden toimenpiteiden takana olevaa taloudellista logiikkaa, sillä kyseiset toimenpiteet olisivat voineet johtaa kaupan vähenemiseen, mikä olisi vahingoittanut kaikkia osapuolia, etenkin norjalaisia kuluttajia ja pitkällä aikavälillä myös norjalaisia viljelijöitä; kehottaa komissiota arvioimaan tullimaksujen korotuksen mahdollisia kielteisiä vaikutuksia EU:n viejiin ja viljelijöihin;

| 4. | kehottaa Norjan hallitusta ja parlamenttia perumaan kyseiset toimenpiteet; |
| --- | --- |

4.

kehottaa Norjan hallitusta ja parlamenttia perumaan kyseiset toimenpiteet;

| 5. | pyytää Norjan hallitusta ja komissiota panemaan merkille Islannin viimeaikaiset kunnianhimoiset toimet vapauttaa maataloustuotteiden kauppansa unionin kanssa; kehottaa Norjan hallitusta seuraamaan Islannin esimerkkiä; |
| --- | --- |

5.

pyytää Norjan hallitusta ja komissiota panemaan merkille Islannin viimeaikaiset kunnianhimoiset toimet vapauttaa maataloustuotteiden kauppansa unionin kanssa; kehottaa Norjan hallitusta seuraamaan Islannin esimerkkiä;

| 6. | pyytää Norjan hallitusta hyväksymään tarkistuksen ETA-sopimuksen pöytäkirjaan 3, joka käsittelee jalostettujen maataloustuotteiden kauppaa, sen arvioimiseksi, onko edellä mainituille tuotteille määrätyt tullit katsottava kohtuullisiksi ja perustelluiksi; |
| --- | --- |

6.

pyytää Norjan hallitusta hyväksymään tarkistuksen ETA-sopimuksen pöytäkirjaan 3, joka käsittelee jalostettujen maataloustuotteiden kauppaa, sen arvioimiseksi, onko edellä mainituille tuotteille määrätyt tullit katsottava kohtuullisiksi ja perustelluiksi;

| 7. | kehottaa komissiota jatkamaan neuvotteluja Norjan viranomaisten kanssa, jotta maataloustuotteiden tuontiin ja vientiin löydetään molempia osapuolia tyydyttävä ratkaisu; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota jatkamaan neuvotteluja Norjan viranomaisten kanssa, jotta maataloustuotteiden tuontiin ja vientiin löydetään molempia osapuolia tyydyttävä ratkaisu;

| 8. | pyytää komissiota täsmentämään toimenpiteet, joihin se tarpeen vaatiessa aikoo ryhtyä, jos Norja kieltäytyy peruuttamasta päätöstään, erityisesti toimenpiteet työpaikkojen suojelemiseksi ja unionin maatalousalan tuotannon turvaamiseksi; |
| --- | --- |

8.

pyytää komissiota täsmentämään toimenpiteet, joihin se tarpeen vaatiessa aikoo ryhtyä, jos Norja kieltäytyy peruuttamasta päätöstään, erityisesti toimenpiteet työpaikkojen suojelemiseksi ja unionin maatalousalan tuotannon turvaamiseksi;

| 9. | kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisuutta ehdottaa jatkotoimia siinä tapauksessa, että kyseisiä toimenpiteitä ei saada yhteistyössä peruttua; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisuutta ehdottaa jatkotoimia siinä tapauksessa, että kyseisiä toimenpiteitä ei saada yhteistyössä peruttua;

| 10. | palauttaa mieliin, että Norja on nimenomaisesti sitoutunut sisämarkkinoihin, erityisesti viimeaikaisten aloitteiden, kuten sisämarkkinapakettien I ja II, yhteydessä; huomauttaa, että Norjan hallitus totesi itse, että tehokkaat sisämarkkinat luovat perustan kasvulle ja uusille työpaikoille tulevaisuudessa ja että nykyistä kriisiä ei pitäisi käyttää tekosyynä protektionistisiin ja kauppaa vääristäviin toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

10.

palauttaa mieliin, että Norja on nimenomaisesti sitoutunut sisämarkkinoihin, erityisesti viimeaikaisten aloitteiden, kuten sisämarkkinapakettien I ja II, yhteydessä; huomauttaa, että Norjan hallitus totesi itse, että tehokkaat sisämarkkinat luovat perustan kasvulle ja uusille työpaikoille tulevaisuudessa ja että nykyistä kriisiä ei pitäisi käyttää tekosyynä protektionistisiin ja kauppaa vääristäviin toimenpiteisiin;

| 11. | toivoo, että Norja on tulevaisuudessakin osa sisämarkkinoita eikä enää turvaudu sisämarkkinoita hajottaviin yksipuolisiin toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

11.

toivoo, että Norja on tulevaisuudessakin osa sisämarkkinoita eikä enää turvaudu sisämarkkinoita hajottaviin yksipuolisiin toimenpiteisiin;

| 12. | kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, Norjan hallitukselle ja parlamentille sekä Euroopan talousalueen toimielimille. |
| --- | --- |

12.

kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, Norjan hallitukselle ja parlamentille sekä Euroopan talousalueen toimielimille.

---

(1)  EUVL L 327, 9.12.2011, s. 2.

(2)  EUVL C 51 E, 22.2.2013, s. 168.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/120 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/120

---

P7_TA(2013)0327

Digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 digitaalisten yhtenäismarkkinoiden toteuttamisesta (2013/2655(RSP))

(2016/C 075/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan ja 6 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan ja 6 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9, 12, 14 ja 26 artiklan, 114 artiklan 3 kohdan sekä 169 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9, 12, 14 ja 26 artiklan, 114 artiklan 3 kohdan sekä 169 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan 25. huhtikuuta 2013 hyväksytyn mietinnön Euroopan kuluttajapolitiikan uusista tavoitteista (A7-0163/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan 25. huhtikuuta 2013 hyväksytyn mietinnön Euroopan kuluttajapolitiikan uusista tavoitteista (A7-0163/2013),

| — | ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2013 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”E-commerce Action plan 2012–2015 – State of play 2013” (SWD(2013)0153), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2013 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”E-commerce Action plan 2012–2015 – State of play 2013” (SWD(2013)0153),

| — | ottaa huomioon komission 18. helmikuuta 2013 julkaiseman sisämarkkinoiden tulostaulun numero 26, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 18. helmikuuta 2013 julkaiseman sisämarkkinoiden tulostaulun numero 26,

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2013 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”The Consumer Markets Scoreboard: Making markets work for consumers – Eighth edition Part 2 – November 2012” (SWD(2012)0432), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2013 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”The Consumer Markets Scoreboard: Making markets work for consumers – Eighth edition Part 2 – November 2012” (SWD(2012)0432),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2012 annetun komission tiedonannon sisällöstä digitaalisilla sisämarkkinoilla (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2012 annetun komission tiedonannon sisällöstä digitaalisilla sisämarkkinoilla (COM(2012)0789),

| — | ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2013 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle internetissä tapahtuvasta tuoteväärennösten myynnistä tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan toimivuudesta (COM(2013)0209), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2013 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle internetissä tapahtuvasta tuoteväärennösten myynnistä tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan toimivuudesta (COM(2013)0209),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2012 antamansa päätöslauselman digitaalisten yhtenäismarkkinoiden toteuttamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2012 antamansa päätöslauselman digitaalisten yhtenäismarkkinoiden toteuttamisesta (1),

| — | ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselmat sisämarkkinoista eurooppalaisia varten (2), yrityksiä ja kasvua tukevista sisämarkkinoista (3) ja hallintotavasta ja kumppanuudesta sisämarkkinoilla (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselmat sisämarkkinoista eurooppalaisia varten (2), yrityksiä ja kasvua tukevista sisämarkkinoista (3) ja hallintotavasta ja kumppanuudesta sisämarkkinoilla (4),

| — | ottaa huomioon 27. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – Kohti kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta – 50 ehdotusta työskentelyn, yrittäjyyden ja kaupankäynnin parantamiseksi” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – Kohti kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta – 50 ehdotusta työskentelyn, yrittäjyyden ja kaupankäynnin parantamiseksi” (COM(2010)0608),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2012 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”Toinen sisämarkkinoiden toimenpidepaketti” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2012 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”Toinen sisämarkkinoiden toimenpidepaketti” (COM(2012)0573),

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi” (COM(2011)0206),

| — | ottaa huomioon 4. kesäkuuta 2012 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla (COM(2012)0238), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. kesäkuuta 2012 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla (COM(2012)0238),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman strategiasta haavoittuvassa asemassa olevien kuluttajien oikeuksien vahvistamiseksi (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman strategiasta haavoittuvassa asemassa olevien kuluttajien oikeuksien vahvistamiseksi (5),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2012 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”Euroopan kuluttaja-asioiden toimintaohjelma – edistetään luottamusta ja kasvua” (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2012 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”Euroopan kuluttaja-asioiden toimintaohjelma – edistetään luottamusta ja kasvua” (COM(2012)0225),

| — | ottaa huomioon 2. toukokuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Eurooppalainen strategia internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta” (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. toukokuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Eurooppalainen strategia internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta” (COM(2012)0196),

| — | ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Sähköisiä hankintoja koskeva strategia” (COM(2012)0179), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Sähköisiä hankintoja koskeva strategia” (COM(2012)0179),

| — | ottaa huomioon 25. tammikuuta 2012 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (yleinen tietosuoja-asetus) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. tammikuuta 2012 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (yleinen tietosuoja-asetus) (COM(2012)0011),

| — | ottaa huomioon 29. marraskuuta 2012 annetun komission vihreän kirjan ”Yhdennetyt paketinjakelumarkkinat sähköisen kaupankäynnin edistämiseksi EU:ssa” (COM(2012)0698), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. marraskuuta 2012 annetun komission vihreän kirjan ”Yhdennetyt paketinjakelumarkkinat sähköisen kaupankäynnin edistämiseksi EU:ssa” (COM(2012)0698),

| — | ottaa huomioon 11. tammikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Yhtenäinen kehys luottamuksen rakentamiseksi digitaalisilla sisämarkkinoilla sähköistä kaupankäyntiä ja verkkopalveluja varten” (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. tammikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Yhtenäinen kehys luottamuksen rakentamiseksi digitaalisilla sisämarkkinoilla sähköistä kaupankäyntiä ja verkkopalveluja varten” (COM(2011)0942),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman uudesta kuluttajapoliittisesta strategiasta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman uudesta kuluttajapoliittisesta strategiasta (6),

| — | ottaa huomioon kuluttajan oikeuksista, neuvoston direktiivin 93/13/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/44/EY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 85/577/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/7/EY kumoamisesta 25. lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/83/EU (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuluttajan oikeuksista, neuvoston direktiivin 93/13/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/44/EY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 85/577/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/7/EY kumoamisesta 25. lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/83/EU (7),

| — | ottaa huomioon 9. marraskuuta 2011 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kuluttajaohjelmasta vuosiksi 2014–2020 (COM(2011)0707) ja siihen liittyvät oheisasiakirjat (SEC(2011)1320 ja SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. marraskuuta 2011 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kuluttajaohjelmasta vuosiksi 2014–2020 (COM(2011)0707) ja siihen liittyvät oheisasiakirjat (SEC(2011)1320 ja SEC(2011)1321),

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2012 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisen sektorin elinten verkkosivustojen saavutettavuudesta (COM(2012)0721), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2012 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisen sektorin elinten verkkosivustojen saavutettavuudesta (COM(2012)0721),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman vammaisten liikkuvuudesta ja osallistamisesta sekä Euroopan vammaisstrategiasta 2010–2020 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman vammaisten liikkuvuudesta ja osallistamisesta sekä Euroopan vammaisstrategiasta 2010–2020 (8),

| — | ottaa huomioon 7. helmikuuta 2013 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietoturvan varmistamiseksi koko unionissa (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. helmikuuta 2013 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietoturvan varmistamiseksi koko unionissa (COM(2013)0048),

| — | ottaa huomioon komission ja Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 7. helmikuuta 2013 antaman yhteisen tiedonannon ”EU:n kyberturvallisuussuunnitelma – Avoin, turvallinen ja vakaa verkkoympäristö” (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 7. helmikuuta 2013 antaman yhteisen tiedonannon ”EU:n kyberturvallisuussuunnitelma – Avoin, turvallinen ja vakaa verkkoympäristö” (JOIN(2013)0001),

| — | ottaa huomioon 27. syyskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Pilvipalvelujen potentiaali käyttöön Euroopassa” (COM(2012)0529), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. syyskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Pilvipalvelujen potentiaali käyttöön Euroopassa” (COM(2012)0529),

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2011 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2011 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä (COM(2011)0665),

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2010 antamansa päätöslauselman mainonnan vaikutuksesta kuluttajien käyttäytymiseen (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2010 antamansa päätöslauselman mainonnan vaikutuksesta kuluttajien käyttäytymiseen (9),

| — | ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman sisämarkkinoiden täydentämisestä sähköistä kaupankäyntiä ajatellen (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman sisämarkkinoiden täydentämisestä sähköistä kaupankäyntiä ajatellen (10),

| — | ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta laskutussääntöjen osalta annetun 13. heinäkuuta 2010 neuvoston direktiivin 2010/45/EU (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta laskutussääntöjen osalta annetun 13. heinäkuuta 2010 neuvoston direktiivin 2010/45/EU (11),

| — | ottaa huomioon unionin tuomioistuimen tuomiot Googlen asiassa (yhdistetyt asiat C-236/08 – C-238/08, tuomio 23. maaliskuuta 2010) ja BergSpechten asiassa (asia C-278/08, tuomio 25. maaliskuuta 2010), joissa ”tavanomaisesti valistunut ja kohtuullisen tarkkaavainen internetin käyttäjä” määritellään tyypilliseksi internetin käyttäjäksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tuomioistuimen tuomiot Googlen asiassa (yhdistetyt asiat C-236/08 – C-238/08, tuomio 23. maaliskuuta 2010) ja BergSpechten asiassa (asia C-278/08, tuomio 25. maaliskuuta 2010), joissa ”tavanomaisesti valistunut ja kohtuullisen tarkkaavainen internetin käyttäjä” määritellään tyypilliseksi internetin käyttäjäksi,

| — | ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (12),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon 9. toukokuuta 2010 annetun Mario Montin raportin ”Uusi sisämarkkinastrategia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. toukokuuta 2010 annetun Mario Montin raportin ”Uusi sisämarkkinastrategia”,

| — | ottaa huomioon komission maaliskuussa 2010 Eurobarometrissä (Flash Eurobarometer nro 282) julkaiseman analyyttisen selonteon rajatylittävää kaupankäyntiä ja kuluttajien suojelua koskevista asenteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission maaliskuussa 2010 Eurobarometrissä (Flash Eurobarometer nro 282) julkaiseman analyyttisen selonteon rajatylittävää kaupankäyntiä ja kuluttajien suojelua koskevista asenteista,

| — | ottaa huomioon YouGovPsychonomicsin terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston toimeksiannosta laatiman ja 20. lokakuuta 2009 julkaistun tutkimuksen ”Mystery shopping evaluation of cross-border e-commerce in the EU”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YouGovPsychonomicsin terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston toimeksiannosta laatiman ja 20. lokakuuta 2009 julkaistun tutkimuksen ”Mystery shopping evaluation of cross-border e-commerce in the EU”,

| — | ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2009 annetun komission tiedonannon kuluttajansuojaa koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpanosta (COM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2009 annetun komission tiedonannon kuluttajansuojaa koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpanosta (COM(2009)0330),

| — | ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2009 annetun komission kertomuksen kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 (”asetus kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä”) soveltamisesta (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2009 annetun komission kertomuksen kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 (”asetus kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä”) soveltamisesta (COM(2009)0336),

| — | ottaa huomioon 13. tammikuuta 2009 antamansa päätöslauselman sopimattomista elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisistä kaupallisista menettelyistä sisämarkkinoilla annetun direktiivin 2005/29/EY sekä harhaanjohtavasta ja vertailevasta mainonnasta annetun direktiivin 2006/114/EY saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä, täytäntöönpanosta ja voimaansaattamisesta (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. tammikuuta 2009 antamansa päätöslauselman sopimattomista elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisistä kaupallisista menettelyistä sisämarkkinoilla annetun direktiivin 2005/29/EY sekä harhaanjohtavasta ja vertailevasta mainonnasta annetun direktiivin 2006/114/EY saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä, täytäntöönpanosta ja voimaansaattamisesta (13),

| — | ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24. lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24. lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (14),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että digitaalisten yhtenäismarkkinoiden koko potentiaalin hyödyntäminen on olennaisen tärkeää, jotta EU:sta voidaan tehdä kilpailukykyisempi ja dynaamisempi tietoon perustuva talous, mistä hyötyvät sekä EU:n kansalaiset että yritykset; ottaa huomioon, että EU:n on toimittava nyt säilyttääkseen maailmanlaajuisen kilpailukykynsä varsinkin voimakkaasti kasvavilla aloilla, kuten -internetfoorumien alalla ja ohjelmistosovellusteollisuudessa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että digitaalisten yhtenäismarkkinoiden koko potentiaalin hyödyntäminen on olennaisen tärkeää, jotta EU:sta voidaan tehdä kilpailukykyisempi ja dynaamisempi tietoon perustuva talous, mistä hyötyvät sekä EU:n kansalaiset että yritykset; ottaa huomioon, että EU:n on toimittava nyt säilyttääkseen maailmanlaajuisen kilpailukykynsä varsinkin voimakkaasti kasvavilla aloilla, kuten -internetfoorumien alalla ja ohjelmistosovellusteollisuudessa;

| B. | ottaa huomioon, että verkkoyhteyden saatavuus kaikkialla, joka perustuu vapaaseen pääsyyn nopeaan internet-laajakaistayhteyteen, kaikkien kansalaisten universaali ja tasavertainen pääsy internetpalveluihin sekä langattomien laajakaistapalvelujen edellyttämien taajuuksien saatavuus ovat keskeisiä edellytyksiä digitaalisten yhtenäismarkkinoiden kehittämiselle; ottaa huomioon, että tekniikan, kuten mobiililaitteiden ja -sovellusten sekä uusien mobiilistandardisukupolvien, viimeaikainen kehitys edellyttää luotettavia ja nopeita infrastruktuuriverkkoja, jotta niistä on hyötyä kansalaisille ja yrityksille; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että verkkoyhteyden saatavuus kaikkialla, joka perustuu vapaaseen pääsyyn nopeaan internet-laajakaistayhteyteen, kaikkien kansalaisten universaali ja tasavertainen pääsy internetpalveluihin sekä langattomien laajakaistapalvelujen edellyttämien taajuuksien saatavuus ovat keskeisiä edellytyksiä digitaalisten yhtenäismarkkinoiden kehittämiselle; ottaa huomioon, että tekniikan, kuten mobiililaitteiden ja -sovellusten sekä uusien mobiilistandardisukupolvien, viimeaikainen kehitys edellyttää luotettavia ja nopeita infrastruktuuriverkkoja, jotta niistä on hyötyä kansalaisille ja yrityksille;

| C. | ottaa huomioon, että dataintensiiviset sovellukset ovat yhä tärkeämpiä tekijöitä EU:n talouden kilpailukyvyn kannalta, sillä niiden odotetaan tuottavan maailmanlaajuisesti 16 miljardia euroa tuloja ja luovan maailmanlaajuisesti 4,4 miljoonaa työpaikkaa vuoteen 2016 mennessä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että dataintensiiviset sovellukset ovat yhä tärkeämpiä tekijöitä EU:n talouden kilpailukyvyn kannalta, sillä niiden odotetaan tuottavan maailmanlaajuisesti 16 miljardia euroa tuloja ja luovan maailmanlaajuisesti 4,4 miljoonaa työpaikkaa vuoteen 2016 mennessä;

| D. | ottaa huomioon, että pilvipalveluihin sisältyy merkittävää taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista potentiaalia kustannussäästöihin, sisällön ja tiedon jakamiseen, kilpailukyvyn paranemiseen, tiedonsaantiin, innovointiin ja työpaikkojen luomiseen liittyvissä asioissa; ottaa huomioon, että tässä tilanteessa saumattomien ja monien erilaisten laitteiden kautta käytettävissä olevien sähköisten viranomaispalvelujen luominen on erityisen tärkeää; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että pilvipalveluihin sisältyy merkittävää taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista potentiaalia kustannussäästöihin, sisällön ja tiedon jakamiseen, kilpailukyvyn paranemiseen, tiedonsaantiin, innovointiin ja työpaikkojen luomiseen liittyvissä asioissa; ottaa huomioon, että tässä tilanteessa saumattomien ja monien erilaisten laitteiden kautta käytettävissä olevien sähköisten viranomaispalvelujen luominen on erityisen tärkeää;

| E. | ottaa huomioon, että EU:n talous läpikäy parhaillaan merkittävää rakennemuutosta, jolla on vaikutusta sen maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn ja sen työmarkkinoihin; ottaa huomioon, että vuotuisessa kasvuselvityksessä 2013 vaaditaan toteuttamaan päättäväisiä toimia työpaikkojen luomisen edistämiseksi; ottaa huomioon, että dynaamiset ja osallistavat työmarkkinat ovat olennaisen tärkeitä EU:n talouden elpymisen ja kilpailukyvyn kannalta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU:n talous läpikäy parhaillaan merkittävää rakennemuutosta, jolla on vaikutusta sen maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn ja sen työmarkkinoihin; ottaa huomioon, että vuotuisessa kasvuselvityksessä 2013 vaaditaan toteuttamaan päättäväisiä toimia työpaikkojen luomisen edistämiseksi; ottaa huomioon, että dynaamiset ja osallistavat työmarkkinat ovat olennaisen tärkeitä EU:n talouden elpymisen ja kilpailukyvyn kannalta;

| F. | ottaa huomioon, että sosiaalinen media, käyttäjien tuottama sisältö, remix-kulttuuri ja käyttäjien yhteistyö ovat yhä tärkeämmässä roolissa digitaalisessa taloudessa; ottaa huomioon, että kuluttajat ovat yhä halukkaampia maksamaan korkealaatuisesta ammattimaisesta digitaalisesta sisällöstä, joka on kohtuuhintaista, käytettävissä monien erilaisten laitteiden kautta ja siirrettävissä yli rajojen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että sosiaalinen media, käyttäjien tuottama sisältö, remix-kulttuuri ja käyttäjien yhteistyö ovat yhä tärkeämmässä roolissa digitaalisessa taloudessa; ottaa huomioon, että kuluttajat ovat yhä halukkaampia maksamaan korkealaatuisesta ammattimaisesta digitaalisesta sisällöstä, joka on kohtuuhintaista, käytettävissä monien erilaisten laitteiden kautta ja siirrettävissä yli rajojen;

| G. | katsoo, että sisällön saatavuus kohtuulliseen hintaan varmojen ja luotettavien maksutekniikoiden kautta varmastikin lisäisi kuluttajien luottamusta rajat ylittävien palvelujen käyttöön; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että sisällön saatavuus kohtuulliseen hintaan varmojen ja luotettavien maksutekniikoiden kautta varmastikin lisäisi kuluttajien luottamusta rajat ylittävien palvelujen käyttöön;

| H. | ottaa huomioon, että 99 prosenttia kaikista EU:n yrityksistä on pieniä tai keskisuuria yrityksiä, jotka vastaavat 85 prosentista EU:n työllisyydestä; ottaa huomioon, että pk-yritykset ovat näin ollen EU:n talouden moottori ja että ne ovat ensisijaisesti vastuussa vaurauden luomisesta, työllisyydestä ja kasvusta sekä innovoinnista ja tutkimuksesta ja kehittämisestä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että 99 prosenttia kaikista EU:n yrityksistä on pieniä tai keskisuuria yrityksiä, jotka vastaavat 85 prosentista EU:n työllisyydestä; ottaa huomioon, että pk-yritykset ovat näin ollen EU:n talouden moottori ja että ne ovat ensisijaisesti vastuussa vaurauden luomisesta, työllisyydestä ja kasvusta sekä innovoinnista ja tutkimuksesta ja kehittämisestä;

| I. | ottaa huomioon, että EU:n kansalaisilla on kuluttajina tärkeä tehtävä Eurooppa 2020 -strategian älykästä, osallistavaa ja kestävää kasvua koskevien tavoitteiden saavuttamisessa ja että kuluttajien asema olisi siksi tunnustettava osaksi unionin talouspolitiikkaa; katsoo, että on välttämätöntä saada aikaan oikeanlainen tasapaino siten, että tehostetaan EU:n yritysten kilpailukykyä ja suojataan samalla kuluttajien edut; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EU:n kansalaisilla on kuluttajina tärkeä tehtävä Eurooppa 2020 -strategian älykästä, osallistavaa ja kestävää kasvua koskevien tavoitteiden saavuttamisessa ja että kuluttajien asema olisi siksi tunnustettava osaksi unionin talouspolitiikkaa; katsoo, että on välttämätöntä saada aikaan oikeanlainen tasapaino siten, että tehostetaan EU:n yritysten kilpailukykyä ja suojataan samalla kuluttajien edut;

| J. | ottaa huomioon, että digitaalisten sisämarkkinoiden pirstoutuminen vaarantaa kuluttajien valinnanvaran; ottaa huomioon, että on kannattavaa parantaa kuluttajien turvallisuutta ja luottamusta markkinoihin sekä lisätä kuluttajien tietoisuutta omista oikeuksistaan kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin kuluttajiin; ottaa huomioon, että on ratkaisevan tärkeää tarjota kuluttajille unionissa aikaisempaa parempi suoja tuotteilta ja palveluilta, jotka voivat vaarantaa heidän terveytensä tai turvallisuutensa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että digitaalisten sisämarkkinoiden pirstoutuminen vaarantaa kuluttajien valinnanvaran; ottaa huomioon, että on kannattavaa parantaa kuluttajien turvallisuutta ja luottamusta markkinoihin sekä lisätä kuluttajien tietoisuutta omista oikeuksistaan kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin kuluttajiin; ottaa huomioon, että on ratkaisevan tärkeää tarjota kuluttajille unionissa aikaisempaa parempi suoja tuotteilta ja palveluilta, jotka voivat vaarantaa heidän terveytensä tai turvallisuutensa;

| K. | ottaa huomioon, että komission EU:n laajuinen digitaalista sisältöä, kuten pelejä, videoita ja musiikkia, myyvien internet-sivujen tarkastelu osoitti, että yli 75 prosenttia näistä internet-sivuista ei noudata kuluttajansuojaa koskevia sääntöjä; ottaa huomioon, että kuluttajansuojadirektiivissä (2011/83/EU) vahvistetaan ensimmäistä kertaa digitaalista sisältöä koskevat erityissäännöt; ottaa huomioon, että komissiota olisi kannustettava jatkamaan tällaisten sääntöjen sisällyttämistä tarkistaessaan EU:n nykyistä kuluttajalainsäädäntöä tai ehdottaessaan uutta lainsäädäntöä tällä alalla; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että komission EU:n laajuinen digitaalista sisältöä, kuten pelejä, videoita ja musiikkia, myyvien internet-sivujen tarkastelu osoitti, että yli 75 prosenttia näistä internet-sivuista ei noudata kuluttajansuojaa koskevia sääntöjä; ottaa huomioon, että kuluttajansuojadirektiivissä (2011/83/EU) vahvistetaan ensimmäistä kertaa digitaalista sisältöä koskevat erityissäännöt; ottaa huomioon, että komissiota olisi kannustettava jatkamaan tällaisten sääntöjen sisällyttämistä tarkistaessaan EU:n nykyistä kuluttajalainsäädäntöä tai ehdottaessaan uutta lainsäädäntöä tällä alalla;

| L. | ottaa huomioon, että 15 prosentilla EU:n työikäisestä väestöstä (80 miljoonaa ihmistä) on toimintarajoitteita tai jokin vamma; ottaa huomioon, että sähköisiä viranomaispalveluja tarjoavien internet-sivustojen ja julkisen sektorin internet-sivustojen lukumäärä kasvaa nopeasti; ottaa huomioon, että verkkosisällön saavutettavuutta koskevien tuotteiden ja palvelujen markkinoiden arvoksi EU:ssa arvioidaan kaksi miljardia euroa; ottaa huomioon, että nämä markkinat ovat yhä varsin pirstaloituneet ja kehittymättömät, mikä koituu sekä mahdollisten kuluttajien että kokonaistalouden haitaksi; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että 15 prosentilla EU:n työikäisestä väestöstä (80 miljoonaa ihmistä) on toimintarajoitteita tai jokin vamma; ottaa huomioon, että sähköisiä viranomaispalveluja tarjoavien internet-sivustojen ja julkisen sektorin internet-sivustojen lukumäärä kasvaa nopeasti; ottaa huomioon, että verkkosisällön saavutettavuutta koskevien tuotteiden ja palvelujen markkinoiden arvoksi EU:ssa arvioidaan kaksi miljardia euroa; ottaa huomioon, että nämä markkinat ovat yhä varsin pirstaloituneet ja kehittymättömät, mikä koituu sekä mahdollisten kuluttajien että kokonaistalouden haitaksi;

| M. | ottaa huomioon, että kuluttajat eivät ole homogeeninen ryhmä, vaan kuluttajien digitaalisessa lukutaidossa, tietoisuudessa kuluttajien oikeuksista, vakuuttavuudessa ja halukkuudessa käyttää oikeussuojakeinoja on eroa; ottaa huomioon, että myös syrjimättömyys ja pääsymahdollisuudet on otettava huomioon, jotta digitaalinen kuilu voidaan kuroa umpeen; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kuluttajat eivät ole homogeeninen ryhmä, vaan kuluttajien digitaalisessa lukutaidossa, tietoisuudessa kuluttajien oikeuksista, vakuuttavuudessa ja halukkuudessa käyttää oikeussuojakeinoja on eroa; ottaa huomioon, että myös syrjimättömyys ja pääsymahdollisuudet on otettava huomioon, jotta digitaalinen kuilu voidaan kuroa umpeen;

Digitaalisten yhtenäismarkkinoiden koko potentiaalin hyödyntäminen

| 1. | korostaa, että yhtenäismarkkinoiden potentiaalin vapauttaminen palveludirektiivin ja digitaalisten yhtenäismarkkinoiden kautta voisi lisätä EU:n talouteen 800 miljardia euroa (15), mitä vastaa lähes 4 200 euroa kotitaloutta kohti (16); kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota sitoutumaan digitaalisten yhtenäismarkkinoiden kehittämiseen kaikenkattavana poliittisena prioriteettina ja esittämään uuden ja tulevan kehityksen huomioon ottamiseksi kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja kunnianhimoista strategiaa, johon sisältyisi sekä lainsäädännöllisiä että poliittisia aloitteita ja jolla digitaalisista yhtenäismarkkinoista tehtäisiin käytännön realiteetti; korostaa, että tämä edellyttää poliittista johtajuutta, päättäväisyyttä, prioriteettien asettamista ja julkista rahoitusta EU:n, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla; tähdentää erityisesti, että tarvitaan kaikkien EU:n toimielinten vahvaa johtajuutta ja jäsenvaltioiden selkeää poliittista vastuuta, jotta yhtenäismarkkinoita koskevat direktiivit ja asetukset voidaan panna täysimääräisesti ja tehokkaasti täytäntöön ja valvoa niiden noudattamista; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että yhtenäismarkkinoiden potentiaalin vapauttaminen palveludirektiivin ja digitaalisten yhtenäismarkkinoiden kautta voisi lisätä EU:n talouteen 800 miljardia euroa (15), mitä vastaa lähes 4 200 euroa kotitaloutta kohti (16); kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota sitoutumaan digitaalisten yhtenäismarkkinoiden kehittämiseen kaikenkattavana poliittisena prioriteettina ja esittämään uuden ja tulevan kehityksen huomioon ottamiseksi kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja kunnianhimoista strategiaa, johon sisältyisi sekä lainsäädännöllisiä että poliittisia aloitteita ja jolla digitaalisista yhtenäismarkkinoista tehtäisiin käytännön realiteetti; korostaa, että tämä edellyttää poliittista johtajuutta, päättäväisyyttä, prioriteettien asettamista ja julkista rahoitusta EU:n, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla; tähdentää erityisesti, että tarvitaan kaikkien EU:n toimielinten vahvaa johtajuutta ja jäsenvaltioiden selkeää poliittista vastuuta, jotta yhtenäismarkkinoita koskevat direktiivit ja asetukset voidaan panna täysimääräisesti ja tehokkaasti täytäntöön ja valvoa niiden noudattamista;

| 2. | kehottaa komissiota puuttumaan kiireellisesti digitaalisten yhtenäismarkkinoiden tiellä tällä hetkellä oleviin esteisiin esimerkiksi yksinkertaistamalla arvonlisäveroa koskevia lainsäädäntöpuitteita, varmistamalla turvallisen Euroopan laajuisen sähköisen maksutekniikan, sähköisen laskutuksen ja jakelupalvelujen tarjonnan ja tarkistamalla tekijänoikeuksia laillisen digitaalisen sisällön saatavuuden edistämiseksi kaikkialla EU:ssa; korostaa, että on tärkeää laatia niin fyysisten kuin digitaalistenkin tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta koskevat yhtäläiset säännöt; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota puuttumaan kiireellisesti digitaalisten yhtenäismarkkinoiden tiellä tällä hetkellä oleviin esteisiin esimerkiksi yksinkertaistamalla arvonlisäveroa koskevia lainsäädäntöpuitteita, varmistamalla turvallisen Euroopan laajuisen sähköisen maksutekniikan, sähköisen laskutuksen ja jakelupalvelujen tarjonnan ja tarkistamalla tekijänoikeuksia laillisen digitaalisen sisällön saatavuuden edistämiseksi kaikkialla EU:ssa; korostaa, että on tärkeää laatia niin fyysisten kuin digitaalistenkin tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta koskevat yhtäläiset säännöt;

| 3. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan digitaalisten yhtenäismarkkinoiden hallinnointia varmistaen verkon neutraaliuden sekä tieto- ja viestintäteknologian tehokkaan ja järkevän käytön kansalaisille ja yrityksille aiheutuvan hallinnollisen taakan vähentämiseksi; kehottaa komissiota vahvistamaan olemassa olevia hallinnointivälineitä ja suunnittelemaan yhdenmukaisen lähestymistavan niiden käytön edistämiseen mukaan lukien sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä (IMI), Solvit-verkosto, Sinun Eurooppasi sekä palveludirektiivin mukaisesti perustetut keskitetyt asiointipisteet; |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan digitaalisten yhtenäismarkkinoiden hallinnointia varmistaen verkon neutraaliuden sekä tieto- ja viestintäteknologian tehokkaan ja järkevän käytön kansalaisille ja yrityksille aiheutuvan hallinnollisen taakan vähentämiseksi; kehottaa komissiota vahvistamaan olemassa olevia hallinnointivälineitä ja suunnittelemaan yhdenmukaisen lähestymistavan niiden käytön edistämiseen mukaan lukien sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä (IMI), Solvit-verkosto, Sinun Eurooppasi sekä palveludirektiivin mukaisesti perustetut keskitetyt asiointipisteet;

| 4. | korostaa pilvipalveluja koskevan EU:n strategian merkitystä ottaen huomioon sen vaikutukset EU:n kilpailukykyyn, kasvuun ja työpaikkojen luomiseen; korostaa, että koska markkinoillepääsyn kustannukset ovat alhaiset ja infrastruktuurivaatimukset vähäisiä pilvipalveluissa, ne tarjoavat EU:n tietotekniikkateollisuudelle ja erityisesti pk-yrityksille mahdollisuuden saavuttaa johtoasema ulkoistamisen, uusien digitaalisten palvelujen ja tietokeskusten kaltaisilla aloilla; |
| --- | --- |

4.

korostaa pilvipalveluja koskevan EU:n strategian merkitystä ottaen huomioon sen vaikutukset EU:n kilpailukykyyn, kasvuun ja työpaikkojen luomiseen; korostaa, että koska markkinoillepääsyn kustannukset ovat alhaiset ja infrastruktuurivaatimukset vähäisiä pilvipalveluissa, ne tarjoavat EU:n tietotekniikkateollisuudelle ja erityisesti pk-yrityksille mahdollisuuden saavuttaa johtoasema ulkoistamisen, uusien digitaalisten palvelujen ja tietokeskusten kaltaisilla aloilla;

| 5. | katsoo, että dataintensiiviset ja tietovaltaiset alat ovat EU:n tulevaisuuden talouden voimanlähde; pitää ehdotettua tietosuojapakettia myönteisenä ja uskoo sen olevan keino lisätä luottamusta ja avoimuutta; korostaa, että on pidettävä mielessä globalisaatiosta ja uuden teknologian käytöstä aiheutuvat haasteet sekä se, miten tärkeää on varmistaa, että uudenaikaistettu EU:n tietosuojajärjestelmä vahvistaa kansalaisten oikeuksia, tehdä EU:sta tietosuoja-alan edelläkävijä ja trendien luoja, vahvistaa sisämarkkinoita ja luoda kaikille EU:ssa toimiville yrityksille tasavertaiset toimintaedellytykset; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että dataintensiiviset ja tietovaltaiset alat ovat EU:n tulevaisuuden talouden voimanlähde; pitää ehdotettua tietosuojapakettia myönteisenä ja uskoo sen olevan keino lisätä luottamusta ja avoimuutta; korostaa, että on pidettävä mielessä globalisaatiosta ja uuden teknologian käytöstä aiheutuvat haasteet sekä se, miten tärkeää on varmistaa, että uudenaikaistettu EU:n tietosuojajärjestelmä vahvistaa kansalaisten oikeuksia, tehdä EU:sta tietosuoja-alan edelläkävijä ja trendien luoja, vahvistaa sisämarkkinoita ja luoda kaikille EU:ssa toimiville yrityksille tasavertaiset toimintaedellytykset;

| 6. | korostaa tarvetta edistää uusia korkealaatuisia sähköisiä viranomaispalveluja ottamalla käyttöön innovatiivisia teknologiaratkaisuja, kuten sähköisiä hankintoja, ja helpottaen siten saumatonta tietojen ja palvelujen toimittamista; korostaa komission sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisistä luottamuspalveluista esittämän asetusluonnoksen merkitystä, sillä se myötävaikuttaa digitaalisiin yhtenäismarkkinoihin luomalla asianmukaiset olosuhteet keskeisten puitteiden vastavuoroiselle tunnustamiselle yli rajojen sekä niiden korkeatasoiselle turvallisuudelle, esimerkiksi sähköisen tunnistamisen, sähköisten asiakirjojen, sähköisten allekirjoitusten ja sähköisten jakelupalvelujen kautta, sekä yhteentoimiville sähköisille viranomaispalveluille kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

6.

korostaa tarvetta edistää uusia korkealaatuisia sähköisiä viranomaispalveluja ottamalla käyttöön innovatiivisia teknologiaratkaisuja, kuten sähköisiä hankintoja, ja helpottaen siten saumatonta tietojen ja palvelujen toimittamista; korostaa komission sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisistä luottamuspalveluista esittämän asetusluonnoksen merkitystä, sillä se myötävaikuttaa digitaalisiin yhtenäismarkkinoihin luomalla asianmukaiset olosuhteet keskeisten puitteiden vastavuoroiselle tunnustamiselle yli rajojen sekä niiden korkeatasoiselle turvallisuudelle, esimerkiksi sähköisen tunnistamisen, sähköisten asiakirjojen, sähköisten allekirjoitusten ja sähköisten jakelupalvelujen kautta, sekä yhteentoimiville sähköisille viranomaispalveluille kaikkialla EU:ssa;

| 7. | katsoo, että julkisen sektorin tietojen uudelleenkäyttöä ja sähköisten viranomaispalvelujen edistämistä koskevissa asioissa tarvitaan vielä lisäponnisteluja; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että julkisen sektorin tietojen uudelleenkäyttöä ja sähköisten viranomaispalvelujen edistämistä koskevissa asioissa tarvitaan vielä lisäponnisteluja;

| 8. | korostaa olevan tärkeää edistää innovointia ja tietoteknisiin taitoihin investoimista; painottaa pk-yritysten elintärkeää roolia työttömyyden – erityisesti nuorisotyöttömyyden – vähentämisessä; kehottaa helpottamaan rahoituksen saantia sellaisista rahoitusohjelmista kuin Horisontti 2020 ja COSME sekä kehittämään uusia sijoitusvälineitä ja takuita; toteaa, että EU:n on otettava takaisin roolinsa mobiiliteknologian ja älylaitealan maailmanlaajuisena johtajana; |
| --- | --- |

8.

korostaa olevan tärkeää edistää innovointia ja tietoteknisiin taitoihin investoimista; painottaa pk-yritysten elintärkeää roolia työttömyyden – erityisesti nuorisotyöttömyyden – vähentämisessä; kehottaa helpottamaan rahoituksen saantia sellaisista rahoitusohjelmista kuin Horisontti 2020 ja COSME sekä kehittämään uusia sijoitusvälineitä ja takuita; toteaa, että EU:n on otettava takaisin roolinsa mobiiliteknologian ja älylaitealan maailmanlaajuisena johtajana;

| 9. | korostaa tarvetta edistää laajan mittakaavan investointeja kiinteisiin ja mobiiliverkkoihin EU:n nostamiseksi maailman teknologisen kehityksen kärkeen, jolloin sen kansalaiset ja yritykset hyötyisivät täydesti digitaalisen vallankumouksen tarjoamista mahdollisuuksista; |
| --- | --- |

9.

korostaa tarvetta edistää laajan mittakaavan investointeja kiinteisiin ja mobiiliverkkoihin EU:n nostamiseksi maailman teknologisen kehityksen kärkeen, jolloin sen kansalaiset ja yritykset hyötyisivät täydesti digitaalisen vallankumouksen tarjoamista mahdollisuuksista;

| 10. | pitää erittäin valitettavana sitä, että monet jäsenvaltiot eivät ole noudattaneet 800 MHz:n taajuusylijäämän osoittamista mobiililaajakaistapalveluille koskevaa 1. tammikuuta 2013 päättynyttä määräaikaa radiotaajuuspoliittisen ohjelman mukaisesti; korostaa, että tämä viive on vaikeuttanut 4G-verkkojen kehittämistä EU:ssa; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta voidaan varmistaa, että 800 MHz:n kaista tulee mobiililaajakaistapalvelujen käyttöön, ja kehottaa komissiota käyttämään kaikkia valtuuksiaan ripeän täytäntöönpanon takaamiseksi; |
| --- | --- |

10.

pitää erittäin valitettavana sitä, että monet jäsenvaltiot eivät ole noudattaneet 800 MHz:n taajuusylijäämän osoittamista mobiililaajakaistapalveluille koskevaa 1. tammikuuta 2013 päättynyttä määräaikaa radiotaajuuspoliittisen ohjelman mukaisesti; korostaa, että tämä viive on vaikeuttanut 4G-verkkojen kehittämistä EU:ssa; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta voidaan varmistaa, että 800 MHz:n kaista tulee mobiililaajakaistapalvelujen käyttöön, ja kehottaa komissiota käyttämään kaikkia valtuuksiaan ripeän täytäntöönpanon takaamiseksi;

| 11. | pitää myönteisenä komission aikomusta esitellä televiestintämarkkinoiden pirstaloituneisuuden korjaamiseksi uusi televiestintäpaketti, johon sisältyy toimenpiteitä verkkovierailumaksujen poistamiseksi lähitulevaisuudessa; korostaa tarvetta omaksua verkkovierailumaksuihin ennakoiva lähestymistapa sellaisten todellisten digitaalisten yhtenäismarkkinoiden luomiseksi, jotka pitävät sisällään myös mobiililaitteiden käytön; |
| --- | --- |

11.

pitää myönteisenä komission aikomusta esitellä televiestintämarkkinoiden pirstaloituneisuuden korjaamiseksi uusi televiestintäpaketti, johon sisältyy toimenpiteitä verkkovierailumaksujen poistamiseksi lähitulevaisuudessa; korostaa tarvetta omaksua verkkovierailumaksuihin ennakoiva lähestymistapa sellaisten todellisten digitaalisten yhtenäismarkkinoiden luomiseksi, jotka pitävät sisällään myös mobiililaitteiden käytön;

Investoiminen inhimilliseen pääomaan – osaamispuutteiden korjaaminen

| 12. | panee huolestuneena merkille, että EU:n työllisyysaste laskee; kehottaa keskittämään voimavarat uudelleen työpaikkojen luomista koskeviin politiikkoihin sellaisilla aloilla, joilla on runsaasti kasvupotentiaalia, kuten vihreässä taloudessa, terveydenhuoltopalveluissa sekä tieto- ja viestintäteknologian alalla; uskoo, että digitaalisten yhtenäismarkkinoiden luominen voi auttaa tasoittamaan jäsenvaltioiden ja alueiden välisiä eroja työllisyydessä, sosiaalisessa osallisuudessa sekä köyhyyden torjunnassa; |
| --- | --- |

12.

panee huolestuneena merkille, että EU:n työllisyysaste laskee; kehottaa keskittämään voimavarat uudelleen työpaikkojen luomista koskeviin politiikkoihin sellaisilla aloilla, joilla on runsaasti kasvupotentiaalia, kuten vihreässä taloudessa, terveydenhuoltopalveluissa sekä tieto- ja viestintäteknologian alalla; uskoo, että digitaalisten yhtenäismarkkinoiden luominen voi auttaa tasoittamaan jäsenvaltioiden ja alueiden välisiä eroja työllisyydessä, sosiaalisessa osallisuudessa sekä köyhyyden torjunnassa;

| 13. | korostaa, että digitaaliset yhtenäismarkkinat voisivat auttaa ihmisiä pysymään ikääntyessään aktiivisina ja terveinä työelämässä ja parantaa samalla työelämän ja yksityiselämän yhteensovittamista; korostaa, että tieto- ja viestintäteknologian välineet voivat myös varmistaa kestävät ja menestyksekkäät terveydenhuoltojärjestelmät; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että digitaaliset yhtenäismarkkinat voisivat auttaa ihmisiä pysymään ikääntyessään aktiivisina ja terveinä työelämässä ja parantaa samalla työelämän ja yksityiselämän yhteensovittamista; korostaa, että tieto- ja viestintäteknologian välineet voivat myös varmistaa kestävät ja menestyksekkäät terveydenhuoltojärjestelmät;

| 14. | toteaa, että EU:n työmarkkinat käyvät läpi radikaalia muutosta ja että tulevaisuuden työpaikoissa tarvitaan uutta osaamista; kehottaa jäsenvaltioita tekemään tarvittavat investoinnit inhimilliseen pääomaan ja kestävien työpaikkojen luomiseen muun muassa hyödyntämällä tarkoituksenmukaisesti EU:n rahastoja, kuten esimerkiksi Euroopan sosiaalirahastoa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään digitaalisesta lukutaidosta ja tietoteknisistä taidoista prioriteetin lippulaiva-aloitteessa ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten”; |
| --- | --- |

14.

toteaa, että EU:n työmarkkinat käyvät läpi radikaalia muutosta ja että tulevaisuuden työpaikoissa tarvitaan uutta osaamista; kehottaa jäsenvaltioita tekemään tarvittavat investoinnit inhimilliseen pääomaan ja kestävien työpaikkojen luomiseen muun muassa hyödyntämällä tarkoituksenmukaisesti EU:n rahastoja, kuten esimerkiksi Euroopan sosiaalirahastoa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään digitaalisesta lukutaidosta ja tietoteknisistä taidoista prioriteetin lippulaiva-aloitteessa ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten”;

| 15. | korostaa tarvetta parantaa medialukutaitoa ja digitaalista lukutaitoa varsinkin lasten ja alaikäisten keskuudessa, jotta voidaan saada aikaan todelliset digitaaliset yhtenäismarkkinat ja hyödyntää tämän dynaamisen alan kasvupotentiaali; toteaa, että on erityisesti tarpeen korjata odotettavissa olevat puutteet tieto- ja viestintäteknologian ammattilaisten tarjonnassa; pitää myönteisenä digitaalitaitojen ja työllisyyden edistämiseksi perustettua suurta koalitiota ja korostaa, että on tärkeää sovittaa tieto- ja viestintäteknologian alan koulutus yritysmaailman vaatimuksiin; |
| --- | --- |

15.

korostaa tarvetta parantaa medialukutaitoa ja digitaalista lukutaitoa varsinkin lasten ja alaikäisten keskuudessa, jotta voidaan saada aikaan todelliset digitaaliset yhtenäismarkkinat ja hyödyntää tämän dynaamisen alan kasvupotentiaali; toteaa, että on erityisesti tarpeen korjata odotettavissa olevat puutteet tieto- ja viestintäteknologian ammattilaisten tarjonnassa; pitää myönteisenä digitaalitaitojen ja työllisyyden edistämiseksi perustettua suurta koalitiota ja korostaa, että on tärkeää sovittaa tieto- ja viestintäteknologian alan koulutus yritysmaailman vaatimuksiin;

| 16. | korostaa, että on tarpeen edelleen edistää eurooppalaisen ammatillisen liikkuvuuden portaalin (EURES) käyttöä; tukee EURESin käyttöä jäsenvaltioissa sekä välineenä työntekijöille ja työnhakijoille annettavassa neuvonnassa heidän oikeudestaan vapaaseen liikkuvuuteen että työllistämisen välineenä keskittyen erityisesti työhön sijoittumiseen ja työnantajien tarpeisiin, jotta voidaan myötävaikuttaa tehokkaasti talouden elpymiseen ja kasvuun pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että on tarpeen edelleen edistää eurooppalaisen ammatillisen liikkuvuuden portaalin (EURES) käyttöä; tukee EURESin käyttöä jäsenvaltioissa sekä välineenä työntekijöille ja työnhakijoille annettavassa neuvonnassa heidän oikeudestaan vapaaseen liikkuvuuteen että työllistämisen välineenä keskittyen erityisesti työhön sijoittumiseen ja työnantajien tarpeisiin, jotta voidaan myötävaikuttaa tehokkaasti talouden elpymiseen ja kasvuun pitkällä aikavälillä;

Varmuus, turvallisuus ja kuluttajien luottamus

| 17. | pitää myönteisenä verkko-oikeuksia koskevan EU:n säännöstön hyväksymistä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita levittämään tätä säännöstöä laajalti, jotta sillä olisi haluttu vaikutus; |
| --- | --- |

17.

pitää myönteisenä verkko-oikeuksia koskevan EU:n säännöstön hyväksymistä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita levittämään tätä säännöstöä laajalti, jotta sillä olisi haluttu vaikutus;

| 18. | korostaa, että sähköisen kaupankäynnin yhä nopeampi kehitys on kuluttajien kannalta hyvin tärkeää, sillä se antaa enemmän valinnanvaraa, erityisesti vaikeakulkuisilla tai kaukaisilla alueilla asuville ihmisille ja liikuntarajoitteisille henkilöille, jotka eivät muuten voisi hyödyntää laajaa tuote- ja palveluvalikoimaa; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että sähköisen kaupankäynnin yhä nopeampi kehitys on kuluttajien kannalta hyvin tärkeää, sillä se antaa enemmän valinnanvaraa, erityisesti vaikeakulkuisilla tai kaukaisilla alueilla asuville ihmisille ja liikuntarajoitteisille henkilöille, jotka eivät muuten voisi hyödyntää laajaa tuote- ja palveluvalikoimaa;

| 19. | korostaa, että on tärkeää varmistaa kuluttajien täysimääräinen pääsy digitaalisille yhtenäismarkkinoille heidän asuinpaikastaan tai kansallisuudestaan riippumatta; kehottaa komissiota ryhtymään toimiin torjuakseen sisämarkkinoilla kuluttajien eriarvoista kohtelua, joka johtuu etämyyntiin osallistuvien yritysten soveltamista rajat ylittävää kauppaa koskevista rajoituksista; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että on tärkeää varmistaa kuluttajien täysimääräinen pääsy digitaalisille yhtenäismarkkinoille heidän asuinpaikastaan tai kansallisuudestaan riippumatta; kehottaa komissiota ryhtymään toimiin torjuakseen sisämarkkinoilla kuluttajien eriarvoista kohtelua, joka johtuu etämyyntiin osallistuvien yritysten soveltamista rajat ylittävää kauppaa koskevista rajoituksista;

| 20. | korostaa, että kuluttajan luottamus on välttämätöntä sekä kotimaista että rajat ylittävää sähköistä kaupankäyntiä varten; toteaa olevan tarpeen taata, että tuotteet ovat laadukkaita, turvallisia, jäljitettäviä ja aitoja, kaupankäynnin rikollisten tai vilpillisten käytäntöjen torjumiseksi ja kuluttajien tietosuojaa koskevien sääntöjen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että kuluttajan luottamus on välttämätöntä sekä kotimaista että rajat ylittävää sähköistä kaupankäyntiä varten; toteaa olevan tarpeen taata, että tuotteet ovat laadukkaita, turvallisia, jäljitettäviä ja aitoja, kaupankäynnin rikollisten tai vilpillisten käytäntöjen torjumiseksi ja kuluttajien tietosuojaa koskevien sääntöjen noudattamiseksi;

| 21. | korostaa digitaalisten yhtenäismarkkinoiden roolia turvallisten ja jouhevasti toimivien tavaroiden ja palvelujen yhtenäismarkkinoiden luomisessa; painottaa tässä yhteydessä tehokkaiden ja koordinoitujen riskinhallintajärjestelmien edistämisen merkitystä yleistä tuoteturvallisuutta ja markkinoiden valvontaa koskevien ehdotusten yhteydessä; |
| --- | --- |

21.

korostaa digitaalisten yhtenäismarkkinoiden roolia turvallisten ja jouhevasti toimivien tavaroiden ja palvelujen yhtenäismarkkinoiden luomisessa; painottaa tässä yhteydessä tehokkaiden ja koordinoitujen riskinhallintajärjestelmien edistämisen merkitystä yleistä tuoteturvallisuutta ja markkinoiden valvontaa koskevien ehdotusten yhteydessä;

| 22. | korostaa olevan tärkeää panna verkkovälitteisestä riidanratkaisusta annetun direktiivin säännökset varhaisessa vaiheessa täytäntöön, jotta kuluttajat voivat helposti käyttää tehokasta verkkovälitteistä riidanratkaisua; kehottaa komissiota varmistamaan, että verkkovälitteiselle riidanratkaisufoorumille taataan asianmukainen rahoitus; |
| --- | --- |

22.

korostaa olevan tärkeää panna verkkovälitteisestä riidanratkaisusta annetun direktiivin säännökset varhaisessa vaiheessa täytäntöön, jotta kuluttajat voivat helposti käyttää tehokasta verkkovälitteistä riidanratkaisua; kehottaa komissiota varmistamaan, että verkkovälitteiselle riidanratkaisufoorumille taataan asianmukainen rahoitus;

| 23. | korostaa luottamusmerkintöjen merkitystä digitaalisten yhtenäismarkkinoiden tehokkaan toiminnan kannalta niin yritysten kuin kuluttajienkin näkökulmasta; kehottaa ottamaan käyttöön luottamusmerkinnöille eurooppalaisen palvelustandardin korkeatasoisten laatustandardien pohjalta, jotta niiden EU:n markkinoita voidaan vahvistaa; |
| --- | --- |

23.

korostaa luottamusmerkintöjen merkitystä digitaalisten yhtenäismarkkinoiden tehokkaan toiminnan kannalta niin yritysten kuin kuluttajienkin näkökulmasta; kehottaa ottamaan käyttöön luottamusmerkinnöille eurooppalaisen palvelustandardin korkeatasoisten laatustandardien pohjalta, jotta niiden EU:n markkinoita voidaan vahvistaa;

| 24. | kehottaa komissiota hyväksymään EU:n suuntaviivat vähimmäisstandardeista vertailusivustoja varten, ja toteaa, että suuntaviivojen olisi perustuttava sellaisiin perusperiaatteisiin kuin avoimuus, puolueettomuus, tiedon laatu, tehokkaat oikeussuojakeinot, kattavuus ja käyttäjäystävällisyys; ehdottaa, että tällaisiin suuntaviivoihin liitetään EU:n laajuinen akkreditointijärjestelmä sekä tehokas valvonta ja täytäntöönpanotoimet; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota hyväksymään EU:n suuntaviivat vähimmäisstandardeista vertailusivustoja varten, ja toteaa, että suuntaviivojen olisi perustuttava sellaisiin perusperiaatteisiin kuin avoimuus, puolueettomuus, tiedon laatu, tehokkaat oikeussuojakeinot, kattavuus ja käyttäjäystävällisyys; ehdottaa, että tällaisiin suuntaviivoihin liitetään EU:n laajuinen akkreditointijärjestelmä sekä tehokas valvonta ja täytäntöönpanotoimet;

| 25. | odottaa, että komissio tutkii pakettimatkadirektiiviä tarkistaessaan kaikin puolin sähköisen kaupankäynnin ja digitaalisten markkinoiden vaikutuksia kuluttajien käyttäytymiseen EU:n matkailuteollisuudessa ja tehostaa ponnistelujaan matkailijoille tarjottavien tietojen laadun, sisällön ja luotettavuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

25.

odottaa, että komissio tutkii pakettimatkadirektiiviä tarkistaessaan kaikin puolin sähköisen kaupankäynnin ja digitaalisten markkinoiden vaikutuksia kuluttajien käyttäytymiseen EU:n matkailuteollisuudessa ja tehostaa ponnistelujaan matkailijoille tarjottavien tietojen laadun, sisällön ja luotettavuuden parantamiseksi;

| 26. | korostaa, että matkustajien on voitava sähköisissä varausjärjestelmissä erottaa selvästi toisistaan matkalippujen hintoihin sisältyvät pakolliset toimintakustannukset ja varattavissa olevat valinnaiset vaihtoehdot, jotta voidaan lisätä hintojen avoimuutta internetissä lippuja varaaville kuluttajille; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että matkustajien on voitava sähköisissä varausjärjestelmissä erottaa selvästi toisistaan matkalippujen hintoihin sisältyvät pakolliset toimintakustannukset ja varattavissa olevat valinnaiset vaihtoehdot, jotta voidaan lisätä hintojen avoimuutta internetissä lippuja varaaville kuluttajille;

| 27. | kehottaa komissiota seuraamaan tarkasti sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin keskeisten säännösten asianmukaista täytäntöönpanoa ja soveltamista ja käyttämään kaikkea valtaansa niiden varmistamiseksi, mitä tulee sopimattomien kaupallisten menettelyjen torjuntaa (myös verkkoympäristössä) koskeviin uudenaikaistettuihin sääntöihin ja varsinkin mahdolliseen markkina-aseman väärinkäyttöön sellaisilla aloilla kuin käyttäytymisen perusteella kohdennetussa verkkomainonnassa, yksilöllisessä hinnoittelupolitiikassa sekä internetin hakupalveluissa; pitää myönteisenä komission tiedonantoa ”Yritysten suojaaminen harhaanjohtavilta markkinointikäytännöiltä ja direktiivin tehokas täytäntöönpano – Harhaanjohtavasta ja vertailevasta mainonnasta annetun direktiivin 2006/114/EY tarkistaminen” (COM(2012)0702); |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota seuraamaan tarkasti sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin keskeisten säännösten asianmukaista täytäntöönpanoa ja soveltamista ja käyttämään kaikkea valtaansa niiden varmistamiseksi, mitä tulee sopimattomien kaupallisten menettelyjen torjuntaa (myös verkkoympäristössä) koskeviin uudenaikaistettuihin sääntöihin ja varsinkin mahdolliseen markkina-aseman väärinkäyttöön sellaisilla aloilla kuin käyttäytymisen perusteella kohdennetussa verkkomainonnassa, yksilöllisessä hinnoittelupolitiikassa sekä internetin hakupalveluissa; pitää myönteisenä komission tiedonantoa ”Yritysten suojaaminen harhaanjohtavilta markkinointikäytännöiltä ja direktiivin tehokas täytäntöönpano – Harhaanjohtavasta ja vertailevasta mainonnasta annetun direktiivin 2006/114/EY tarkistaminen” (COM(2012)0702);

| 28. | kehottaa komissiota puuttumaan kohtuuttomiin sopimusehtoihin lentoliikenteen sopimuksissa, varmistamaan verkkosivujen tarkemman seurannan ja ilmoittamaan kansallisille viranomaisille voimassa olevien sopimusten rikkomisesta; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota puuttumaan kohtuuttomiin sopimusehtoihin lentoliikenteen sopimuksissa, varmistamaan verkkosivujen tarkemman seurannan ja ilmoittamaan kansallisille viranomaisille voimassa olevien sopimusten rikkomisesta;

| 29. | kehottaa komissiota kehittämään vakiomuotoiset sähköiset kaikkia liikennemuotoja koskevat matkustajien valituslomakkeet ja edistämään mainittujen valitusten välitöntä käsittelyä koskevat ohjeet yksinkertaistettujen menettelyjen avulla; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota kehittämään vakiomuotoiset sähköiset kaikkia liikennemuotoja koskevat matkustajien valituslomakkeet ja edistämään mainittujen valitusten välitöntä käsittelyä koskevat ohjeet yksinkertaistettujen menettelyjen avulla;

| 30. | korostaa tarvetta kehittää luotettavia pilvipalveluja; kehottaa hyväksymään selkeät ja avoimet sopimusmallit, jotka koskevat tietojen säilyttämistä sopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen, tietojen luovuttamista ja eheyttä, tietojen sijaintia ja siirtoja, suoria ja välillisiä vastuita, datan omistajuutta sekä välitöntä ja välillistä vastuuta; |
| --- | --- |

30.

korostaa tarvetta kehittää luotettavia pilvipalveluja; kehottaa hyväksymään selkeät ja avoimet sopimusmallit, jotka koskevat tietojen säilyttämistä sopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen, tietojen luovuttamista ja eheyttä, tietojen sijaintia ja siirtoja, suoria ja välillisiä vastuita, datan omistajuutta sekä välitöntä ja välillistä vastuuta;

| 31. | korostaa pilvipalvelujen käyttöön liittyviä monia oikeudellisia ongelmia ja haasteita, joita ovat sovellettavan oikeuden määrittämisen ongelmat, noudattaminen ja vastuuvelvollisuus, tietosuojan turvaaminen (oikeus yksityisyyteen mukaan lukien), tiedon siirrettävyys sekä tekijänoikeudet ja muut teollis- ja tekijänoikeudet; pitää ensisijaisen tärkeänä, että pilvipalvelujen seuraukset määritellään selkeästi kaikilla asiaa koskevilla lainsäädännön aloilla; |
| --- | --- |

31.

korostaa pilvipalvelujen käyttöön liittyviä monia oikeudellisia ongelmia ja haasteita, joita ovat sovellettavan oikeuden määrittämisen ongelmat, noudattaminen ja vastuuvelvollisuus, tietosuojan turvaaminen (oikeus yksityisyyteen mukaan lukien), tiedon siirrettävyys sekä tekijänoikeudet ja muut teollis- ja tekijänoikeudet; pitää ensisijaisen tärkeänä, että pilvipalvelujen seuraukset määritellään selkeästi kaikilla asiaa koskevilla lainsäädännön aloilla;

| 32. | korostaa kuluttajien oikeuksien täytäntöönpanon valvonnan ratkaisevan tärkeää merkitystä kaikissa verkkokauppaan liittyvissä asioissa; toteaa, että komission koordinoimat ja kaikkien jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten samanaikaisesti toteuttamat EU:n tehoiskut ovat osoittautuneet hyödylliseksi välineeksi, jolla voidaan valvoa voimassa olevan sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanoa yhteisillä toimilla, ja kehottaa komissiota tarjoamaan laajempia EU:n tehoiskuja sekä harkitsemaan mainittujen toimien koordinointia myös muilla kuin verkkopalvelujen aloilla; kehottaa komissiota vahvistamaan kuluttajansuoja-asioiden yhteistyöverkostoa; |
| --- | --- |

32.

korostaa kuluttajien oikeuksien täytäntöönpanon valvonnan ratkaisevan tärkeää merkitystä kaikissa verkkokauppaan liittyvissä asioissa; toteaa, että komission koordinoimat ja kaikkien jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten samanaikaisesti toteuttamat EU:n tehoiskut ovat osoittautuneet hyödylliseksi välineeksi, jolla voidaan valvoa voimassa olevan sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanoa yhteisillä toimilla, ja kehottaa komissiota tarjoamaan laajempia EU:n tehoiskuja sekä harkitsemaan mainittujen toimien koordinointia myös muilla kuin verkkopalvelujen aloilla; kehottaa komissiota vahvistamaan kuluttajansuoja-asioiden yhteistyöverkostoa;

| 33. | korostaa, että helppokäyttöiset, edulliset ja korkealaatuiset toimituspalvelut ovat ratkaisevan tärkeä tekijä tavaroiden verkkokaupan yhteydessä ja että edellä mainittuja edistetään parhaiten vapaalla ja reilulla kilpailulla; toteaa kuitenkin, että monet kuluttajat ovat vastahakoisia käyttämään verkkokaupan erityisesti rajat ylittävissä tapauksissa, koska he ovat epätietoisia perille toimittamisesta, kustannuksista tai luottavuudesta; pitää näin ollen myönteisenä komission käynnistämää julkista kuulemista, jonka tarkoituksena on määrittää mahdolliset puutteellisuudet ja ryhtyä asianmukaisiin toimiin, joilla edellä mainittuihin puututaan siten, että sekä yritykset että kuluttajat saavat täyden hyödyn digitaalisista sisämarkkinoista; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että helppokäyttöiset, edulliset ja korkealaatuiset toimituspalvelut ovat ratkaisevan tärkeä tekijä tavaroiden verkkokaupan yhteydessä ja että edellä mainittuja edistetään parhaiten vapaalla ja reilulla kilpailulla; toteaa kuitenkin, että monet kuluttajat ovat vastahakoisia käyttämään verkkokaupan erityisesti rajat ylittävissä tapauksissa, koska he ovat epätietoisia perille toimittamisesta, kustannuksista tai luottavuudesta; pitää näin ollen myönteisenä komission käynnistämää julkista kuulemista, jonka tarkoituksena on määrittää mahdolliset puutteellisuudet ja ryhtyä asianmukaisiin toimiin, joilla edellä mainittuihin puututaan siten, että sekä yritykset että kuluttajat saavat täyden hyödyn digitaalisista sisämarkkinoista;

| 34. | kehottaa komissiota esittämään tarkistetun ehdotuksen maksupalveludirektiiviksi sekä säädösehdotuksen, joka koskee siirtymistä kohti monenvälisiä toimituspalkkioita, jotta voidaan edistyä kohti standardointia ja yhteentoimivuutta kortti-, verkko- ja mobiilimaksamisen aloilla, sekä puuttumaan maksuihin liittyviin läpinäkymättömiin ja liiallisiin kustannuksiin; |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota esittämään tarkistetun ehdotuksen maksupalveludirektiiviksi sekä säädösehdotuksen, joka koskee siirtymistä kohti monenvälisiä toimituspalkkioita, jotta voidaan edistyä kohti standardointia ja yhteentoimivuutta kortti-, verkko- ja mobiilimaksamisen aloilla, sekä puuttumaan maksuihin liittyviin läpinäkymättömiin ja liiallisiin kustannuksiin;

| 35. | korostaa, että verkko- ja tietoturvan korkea taso on ratkaisevan tärkeää sisämarkkinoiden toimivuuden kannalta ja kuluttajien sisämarkkinoihin luottamisen kannalta; panee merkille verkonkäyttötaidon kehittymiseen ja uhkien ja hyökkäysten torjuntakykyyn liittyvät erot sekä sen, että EU:ssa ei ole kehitetty yhtenäistä verkkoturvaa; vaatii yhteisiä toimia ja läheisempää yhteistyötä internetin maailmanlaajuisenluonteen vuoksi sekä sen vuoksi, että verkot ja tietojärjestelmät ovat yhteen liitettyjä koko unionissa; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että verkko- ja tietoturvan korkea taso on ratkaisevan tärkeää sisämarkkinoiden toimivuuden kannalta ja kuluttajien sisämarkkinoihin luottamisen kannalta; panee merkille verkonkäyttötaidon kehittymiseen ja uhkien ja hyökkäysten torjuntakykyyn liittyvät erot sekä sen, että EU:ssa ei ole kehitetty yhtenäistä verkkoturvaa; vaatii yhteisiä toimia ja läheisempää yhteistyötä internetin maailmanlaajuisenluonteen vuoksi sekä sen vuoksi, että verkot ja tietojärjestelmät ovat yhteen liitettyjä koko unionissa;

| 36. | korostaa, että pääsy julkisen sektorin elinten verkkosivuille sisältyy merkittävän osana sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmaan, ja että molemmat ovat syrjimättömiä ja luovat liiketoimintamahdollisuuksia; kehottaa komissiota hyväksymään kunnianhimoisemman lähestymistavan käynnissä olevissa asiaa koskevissa neuvotteluissa ja esittämään esimerkillisen lainsäädäntöaloitteen eurooppalaisen esteettömyyssäädöksen muodossa siten, että säädös kattaa julkisen sektorin lisäksi myös muita aloja; |
| --- | --- |

36.

korostaa, että pääsy julkisen sektorin elinten verkkosivuille sisältyy merkittävän osana sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmaan, ja että molemmat ovat syrjimättömiä ja luovat liiketoimintamahdollisuuksia; kehottaa komissiota hyväksymään kunnianhimoisemman lähestymistavan käynnissä olevissa asiaa koskevissa neuvotteluissa ja esittämään esimerkillisen lainsäädäntöaloitteen eurooppalaisen esteettömyyssäädöksen muodossa siten, että säädös kattaa julkisen sektorin lisäksi myös muita aloja;

Suotuisan liiketoimintaympäristön luominen

| 37. | korostaa yritysten suotuisan digitaalisen toimintaympäristön luomisen merkitystä; panee merkille, että alv:n oikeuskehystä on yksinkertaistettava ja että kaksinkertaista verotusta on vältettävä; kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään televiestintäpalvelujen, televisiolähetysten ja sähköisten palvelujen keskitetyt asiointipisteet tehokkaasti vuoteen 2015 mennessä; pyytää komissiota laajentamaan keskitettyjen palvelupisteiden käyttämistä muihin tavaroihin ja palveluihin mahdollisimman nopeasti; |
| --- | --- |

37.

korostaa yritysten suotuisan digitaalisen toimintaympäristön luomisen merkitystä; panee merkille, että alv:n oikeuskehystä on yksinkertaistettava ja että kaksinkertaista verotusta on vältettävä; kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään televiestintäpalvelujen, televisiolähetysten ja sähköisten palvelujen keskitetyt asiointipisteet tehokkaasti vuoteen 2015 mennessä; pyytää komissiota laajentamaan keskitettyjen palvelupisteiden käyttämistä muihin tavaroihin ja palveluihin mahdollisimman nopeasti;

| 38. | kehottaa komissiota selventämään 20 artiklan 2 kohtaa, joka koskee EU:n kuluttajien syrjintää asuinpaikan tai kansallisuuden perusteella sekä erityisen tyyppisiä liiketoimintakäytäntöjä, joita direktiivin perusteella voitaisiin pitää perusteettomana syrjintänä; korostaa tarvetta puuttua perimmäisiin esteisiin – mukaan lukien lainsäädännön hajanaisuus ja siihen perustuva oikeusvarmuuden puuttuminen kuluttajasuojalainsäädännön soveltamisen yhteydessä – mikä estää yrityksiä laajentamasta toimintaansa digitaalisille sisämarkkinoille; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota selventämään 20 artiklan 2 kohtaa, joka koskee EU:n kuluttajien syrjintää asuinpaikan tai kansallisuuden perusteella sekä erityisen tyyppisiä liiketoimintakäytäntöjä, joita direktiivin perusteella voitaisiin pitää perusteettomana syrjintänä; korostaa tarvetta puuttua perimmäisiin esteisiin – mukaan lukien lainsäädännön hajanaisuus ja siihen perustuva oikeusvarmuuden puuttuminen kuluttajasuojalainsäädännön soveltamisen yhteydessä – mikä estää yrityksiä laajentamasta toimintaansa digitaalisille sisämarkkinoille;

| 39. | katsoo, että ehdotettu yhteinen eurooppalainen kauppalaki olisi ratkaisevan tärkeä ja innovoiva aloite sekä kuluttajien että yritysten kannalta sisämarkkinoilla; katsoo, että EU:n laajuinen vapaaehtoinen säännöstö hyödyttäisi erityisesti nopeasti kasvavia verkkomarkkinoita; katsoo, että ehdotus sisältää mielenkiintoisia mahdollisuuksia myös pilvipalvelujen ja digitaalisen sisällön kannalta; |
| --- | --- |

39.

katsoo, että ehdotettu yhteinen eurooppalainen kauppalaki olisi ratkaisevan tärkeä ja innovoiva aloite sekä kuluttajien että yritysten kannalta sisämarkkinoilla; katsoo, että EU:n laajuinen vapaaehtoinen säännöstö hyödyttäisi erityisesti nopeasti kasvavia verkkomarkkinoita; katsoo, että ehdotus sisältää mielenkiintoisia mahdollisuuksia myös pilvipalvelujen ja digitaalisen sisällön kannalta;

| 40. | pyytää, että komissio jatkaa sopimusoikeuskehyksen valmistelua sen hyväksymistä silmällä pitäen digitaalisten sisämarkkinoiden haasteisiin vastaamiseksi; katsoo että tässä yhteydessä on ratkaisevan tärkeää jatkaa EU:n laajuisten vakiosopimusehtojen laadinnan valmistelua siten, että edellä mainitut ovat sellaisinaan yritysten ja kuluttajien käytettävissä; |
| --- | --- |

40.

pyytää, että komissio jatkaa sopimusoikeuskehyksen valmistelua sen hyväksymistä silmällä pitäen digitaalisten sisämarkkinoiden haasteisiin vastaamiseksi; katsoo että tässä yhteydessä on ratkaisevan tärkeää jatkaa EU:n laajuisten vakiosopimusehtojen laadinnan valmistelua siten, että edellä mainitut ovat sellaisinaan yritysten ja kuluttajien käytettävissä;

| 41. | kehottaa komissiota seuraamaan huolellisesti digitaalisten sisämarkkinoiden kilpailutilannetta ja puuttumaan välittömästi määräävän markkina-aseman väärinkäyttöön; korostaa erityisesti tarvetta seurata valikoiville jakelusopimuksia koskevien ohjeiden asianmukaista täytäntöönpanoa ja varmistaa, että ne ovat tarkoituksenmukaisia verkkoyhteydessä; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota seuraamaan huolellisesti digitaalisten sisämarkkinoiden kilpailutilannetta ja puuttumaan välittömästi määräävän markkina-aseman väärinkäyttöön; korostaa erityisesti tarvetta seurata valikoiville jakelusopimuksia koskevien ohjeiden asianmukaista täytäntöönpanoa ja varmistaa, että ne ovat tarkoituksenmukaisia verkkoyhteydessä;

| 42. | kehottaa komissiota edistämään tieto- ja viestintäteknologian keskittymien riskipääoman saantia, jotta voidaan edistää innovoivia esikaupallisia hankkeita ja edistää innovointia yritysten varhaisvaiheen aikana tieto- ja viestintätekniikan markkinoilla; korostaa, että julkis- ja yksityissektorin kumppanuudet ja uudet julkisia hankintoja koskevat säännöt tarjoavat mahdollisuuden innovointikumppanuuksien perustamiseen; katsoo, että julkisten hankintojen aikainen hyväksyminen verkossa on väline, jonka avulla voidaan saada täysi hyöty tulevista julkisia hankintoja koskevista uudistuksista; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota edistämään tieto- ja viestintäteknologian keskittymien riskipääoman saantia, jotta voidaan edistää innovoivia esikaupallisia hankkeita ja edistää innovointia yritysten varhaisvaiheen aikana tieto- ja viestintätekniikan markkinoilla; korostaa, että julkis- ja yksityissektorin kumppanuudet ja uudet julkisia hankintoja koskevat säännöt tarjoavat mahdollisuuden innovointikumppanuuksien perustamiseen; katsoo, että julkisten hankintojen aikainen hyväksyminen verkossa on väline, jonka avulla voidaan saada täysi hyöty tulevista julkisia hankintoja koskevista uudistuksista;

| 43. | korostaa verkon neutraalisuuden ja EU:n pk-yritysten esteettömän pääsyn TVT-alalle merkitystä; kehottaa komissiota ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin tilanteen parantamiseksi; kehottaa komissiota esittämään mahdollisimman nopeasti lainsäädäntöehdotuksen, jolla verkkovierailumaksuja voitaisiin edelleen alentaa EU:n alueella; |
| --- | --- |

43.

korostaa verkon neutraalisuuden ja EU:n pk-yritysten esteettömän pääsyn TVT-alalle merkitystä; kehottaa komissiota ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin tilanteen parantamiseksi; kehottaa komissiota esittämään mahdollisimman nopeasti lainsäädäntöehdotuksen, jolla verkkovierailumaksuja voitaisiin edelleen alentaa EU:n alueella;

Digitaalista sisältöä koskevat houkuttelevat lailliset tarjoukset

| 44. | kehottaa komissiota jatkamaan toimiaan teollis- ja tekijänoikeuslainsäädännön alalla, jotta digitaalisia yhtenäismarkkinoita varten voidaan kehittää uudenaikaiset tekijänoikeutta koskevat periaatteet; kehottaa komissiota toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä, joilla kannustetaan kehittämään sellaista laillista sisältöä, joka on saatavilla kaikkialla digitaalisten yhtenäismarkkinoiden alueella; korostaa, että tarkistetun teollis- ja tekijänoikeusjärjestelmän olisi perustuttava innovaation, uusien palvelumallien ja käyttäjien tuottaman ja yhteistyössä tuotetun sisällön edistämiseen, jotta voidaan kannustaa kehittämään kilpailukykyisiä EU:n tieto- ja viestintätekniikan markkinoita ja varmistaa samalla, että oikeudenhaltijoita suojellaan ja he saavat asianmukaisen korvauksen; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota jatkamaan toimiaan teollis- ja tekijänoikeuslainsäädännön alalla, jotta digitaalisia yhtenäismarkkinoita varten voidaan kehittää uudenaikaiset tekijänoikeutta koskevat periaatteet; kehottaa komissiota toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä, joilla kannustetaan kehittämään sellaista laillista sisältöä, joka on saatavilla kaikkialla digitaalisten yhtenäismarkkinoiden alueella; korostaa, että tarkistetun teollis- ja tekijänoikeusjärjestelmän olisi perustuttava innovaation, uusien palvelumallien ja käyttäjien tuottaman ja yhteistyössä tuotetun sisällön edistämiseen, jotta voidaan kannustaa kehittämään kilpailukykyisiä EU:n tieto- ja viestintätekniikan markkinoita ja varmistaa samalla, että oikeudenhaltijoita suojellaan ja he saavat asianmukaisen korvauksen;

| 45. | panee merkille, että EU on jo onnistunut vähentämään tekijänoikeuksien alueellisuuden vaikutuksia erityisesti komission ehdotuksella direktiiviksi tekijänoikeuden ja lähioikeuksien kollektiivisesta hallinnoinnista ja monta aluetta kattavasta musiikkiteosten oikeuksien lisensoinnista verkkokäyttöä varten sisämarkkinoilla; toteaa, että lainsäätäjä käsittelee ehdotusta parhaillaan; katsoo, että yhteisvalvontajärjestöjen avoimuutta, hallintoa ja vastuullisuutta on lisättävä; katsoo, että ehdotettu direktiivi kannustaisi monta aluetta kattavien oikeuksien lisensointiin ja helpottaisi oikeuksien lisensointia verkkokäyttöön; |
| --- | --- |

45.

panee merkille, että EU on jo onnistunut vähentämään tekijänoikeuksien alueellisuuden vaikutuksia erityisesti komission ehdotuksella direktiiviksi tekijänoikeuden ja lähioikeuksien kollektiivisesta hallinnoinnista ja monta aluetta kattavasta musiikkiteosten oikeuksien lisensoinnista verkkokäyttöä varten sisämarkkinoilla; toteaa, että lainsäätäjä käsittelee ehdotusta parhaillaan; katsoo, että yhteisvalvontajärjestöjen avoimuutta, hallintoa ja vastuullisuutta on lisättävä; katsoo, että ehdotettu direktiivi kannustaisi monta aluetta kattavien oikeuksien lisensointiin ja helpottaisi oikeuksien lisensointia verkkokäyttöön;

| 46. | korostaa, että kaikki asiaankuuluvat yhteiskuntaryhmät olisi sisällytettävä komission käymään vuoropuheluun EU:n kattavista lisensseistä ja teollis- ja tekijänoikeuslainsäädännön muuttamiseen; kehottaa komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että kansalaisjärjestöt ja kuluttajajärjestöt ovat asianmukaisesti edustettuina; kehottaa komissiota laatimaan vuonna 2014 kunnianhimoisen strategisen mallin, joka kattaa sekä käytännönläheiset markkinaratkaisut että poliittiset ja tarvittaessa oikeudelliset ratkaisut; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille tämän prosessin lopputuloksesta; |
| --- | --- |

46.

korostaa, että kaikki asiaankuuluvat yhteiskuntaryhmät olisi sisällytettävä komission käymään vuoropuheluun EU:n kattavista lisensseistä ja teollis- ja tekijänoikeuslainsäädännön muuttamiseen; kehottaa komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että kansalaisjärjestöt ja kuluttajajärjestöt ovat asianmukaisesti edustettuina; kehottaa komissiota laatimaan vuonna 2014 kunnianhimoisen strategisen mallin, joka kattaa sekä käytännönläheiset markkinaratkaisut että poliittiset ja tarvittaessa oikeudelliset ratkaisut; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille tämän prosessin lopputuloksesta;

| 47. | kehottaa komissiota esittämään toimenpiteitä, joilla vauhditetaan audiovisuaalisen sisällön rajat ylittävää liikkuvuutta ja siirrettävyyttä, kuten tilausvideopalveluja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita esittämään toimenpiteitä, joilla tuetaan EU:n audiovisuaalista alaa, jotta voidaan ratkaista digitaalisten yhtenäismarkkinoiden nykyiset ongelmat kyseisellä alalla; katsoo, että tällaisilla toimenpiteillä olisi pyrittävä lisäämään ei-kansallisten eurooppalaisten elokuvien kuluttajakysyntää, helpotettava rajat ylittävää jakelua muun muassa tukemalla audiovisuaalisten teosten tekstitystä ja jälkiäänitystä sekä vähennettävä oikeuksien hallinnointiin liittyviä transaktiokustannuksia; |
| --- | --- |

47.

kehottaa komissiota esittämään toimenpiteitä, joilla vauhditetaan audiovisuaalisen sisällön rajat ylittävää liikkuvuutta ja siirrettävyyttä, kuten tilausvideopalveluja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita esittämään toimenpiteitä, joilla tuetaan EU:n audiovisuaalista alaa, jotta voidaan ratkaista digitaalisten yhtenäismarkkinoiden nykyiset ongelmat kyseisellä alalla; katsoo, että tällaisilla toimenpiteillä olisi pyrittävä lisäämään ei-kansallisten eurooppalaisten elokuvien kuluttajakysyntää, helpotettava rajat ylittävää jakelua muun muassa tukemalla audiovisuaalisten teosten tekstitystä ja jälkiäänitystä sekä vähennettävä oikeuksien hallinnointiin liittyviä transaktiokustannuksia;

| 48. | katsoo, että kulttuurialan ja luovan alan sisältöpalvelujen ja erityisesti audiovisuaalisten teosten ja uusien rajat ylittävien sisällön jakelualustojen olisi oltava paremmin saatavilla koko EU:ssa varsinkin ikääntyneille ja vammaisille, jotta voidaan edistää heidän osallistumistaan EU:n yhteiskunnalliseen ja kulttuurielämään; |
| --- | --- |

48.

katsoo, että kulttuurialan ja luovan alan sisältöpalvelujen ja erityisesti audiovisuaalisten teosten ja uusien rajat ylittävien sisällön jakelualustojen olisi oltava paremmin saatavilla koko EU:ssa varsinkin ikääntyneille ja vammaisille, jotta voidaan edistää heidän osallistumistaan EU:n yhteiskunnalliseen ja kulttuurielämään;

| 49. | korostaa, että EU:n ja muiden palvelujen tai alustojen on tärkeää edistää EU:n kulttuuriperinnön ja -sisällön digitointia ja saatavuutta verkossa; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että EU:n ja muiden palvelujen tai alustojen on tärkeää edistää EU:n kulttuuriperinnön ja -sisällön digitointia ja saatavuutta verkossa;

| 50. | on tyytyväinen sähkökirjan markkinoiden kasvuun Euroopassa ja katsoo, että siitä voi olla merkittävää hyötyä sekä kuluttajille että yrityksille; korostaa, että on tärkeää varmistaa, ettei kuluttajien tiellä ole esteitä, kun he haluavat hankkia sähkökirjoja alueellisten rajojen yli tai eri alustoilta tai eri laitteita varten; korostaa, että on tärkeää varmistaa eri sähkökirjalaitteiden ja -järjestelmien yhteentoimivuus; |
| --- | --- |

50.

on tyytyväinen sähkökirjan markkinoiden kasvuun Euroopassa ja katsoo, että siitä voi olla merkittävää hyötyä sekä kuluttajille että yrityksille; korostaa, että on tärkeää varmistaa, ettei kuluttajien tiellä ole esteitä, kun he haluavat hankkia sähkökirjoja alueellisten rajojen yli tai eri alustoilta tai eri laitteita varten; korostaa, että on tärkeää varmistaa eri sähkökirjalaitteiden ja -järjestelmien yhteentoimivuus;

| 51. | kehottaa komissiota antamaan ehdotuksen, jolla yhdenmukaistetaan samantyyppisiin tuotteisiin ja palveluihin sovellettavia alv-kantoja; kehottaa oikeusvarmuuden takaamiseksi antamaan dynaamisen EU-tason määritelmän sähkökirjoista, koska vuonna 2015 siirrytään kuluttajan asuinmaata koskevaan periaatteeseen; |
| --- | --- |

51.

kehottaa komissiota antamaan ehdotuksen, jolla yhdenmukaistetaan samantyyppisiin tuotteisiin ja palveluihin sovellettavia alv-kantoja; kehottaa oikeusvarmuuden takaamiseksi antamaan dynaamisen EU-tason määritelmän sähkökirjoista, koska vuonna 2015 siirrytään kuluttajan asuinmaata koskevaan periaatteeseen;

| 52. | kehottaa komissiota antamaan ehdotuksen, jolla varmistetaan, että alv-kantaa sovelletaan yhtenäisesti luovan alan, kulttuurialan sekä tiede- ja koulutusalan sisältöön riippumatta käyttäjän pääsyä koskevasta välineestä; katsoo, että alv-kantojen vähentämistä, joka koskee fyysisessä muodossa olevaa sisältöä, olisi sovellettava myös digitaaliseen sisältöön, sillä se lisäisi digitaalisten alustojen houkuttelevuutta ja edistäisi innovatiivisia sisältöpalveluja ja uusia tapoja, joilla käyttäjät voivat käyttää verkossa olevaa sisältöä; |
| --- | --- |

52.

kehottaa komissiota antamaan ehdotuksen, jolla varmistetaan, että alv-kantaa sovelletaan yhtenäisesti luovan alan, kulttuurialan sekä tiede- ja koulutusalan sisältöön riippumatta käyttäjän pääsyä koskevasta välineestä; katsoo, että alv-kantojen vähentämistä, joka koskee fyysisessä muodossa olevaa sisältöä, olisi sovellettava myös digitaaliseen sisältöön, sillä se lisäisi digitaalisten alustojen houkuttelevuutta ja edistäisi innovatiivisia sisältöpalveluja ja uusia tapoja, joilla käyttäjät voivat käyttää verkossa olevaa sisältöä;

| 53. | on tyytyväinen, että komissio aikoo esittää konkreettisen ehdotuksen, jolla selvennetään ilmoitus- ja toimintamenettelyjä sekä annetaan niistä selkeä tulkinta ja niitä koskevia neuvoja; |
| --- | --- |

53.

on tyytyväinen, että komissio aikoo esittää konkreettisen ehdotuksen, jolla selvennetään ilmoitus- ja toimintamenettelyjä sekä annetaan niistä selkeä tulkinta ja niitä koskevia neuvoja;

Älykkäiden ja yhteensopivien liikkuvuuspalveluiden edistäminen EU:ssa

| 54. | kehottaa hyödyntämään entistä enemmän EU:n rahoittaman tutkimuksen avulla kehitettyjä älykkäitä liikennejärjestelmiä, kuten ilmaliikenteen hallintajärjestelmä (SESAR), Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (ERTMS), rautateiden tietojärjestelmät, merenkulun valvontajärjestelmät (SafeSeaNet), jokitiedotuspalvelut (RIS), älykkäät liikennejärjestelmät (ITS) ja yhteensopivat yhteenliitetyt ratkaisut multimodaalisen liikenteen seuraavan sukupolven hallinto- ja tietojärjestelmiä varten; |
| --- | --- |

54.

kehottaa hyödyntämään entistä enemmän EU:n rahoittaman tutkimuksen avulla kehitettyjä älykkäitä liikennejärjestelmiä, kuten ilmaliikenteen hallintajärjestelmä (SESAR), Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (ERTMS), rautateiden tietojärjestelmät, merenkulun valvontajärjestelmät (SafeSeaNet), jokitiedotuspalvelut (RIS), älykkäät liikennejärjestelmät (ITS) ja yhteensopivat yhteenliitetyt ratkaisut multimodaalisen liikenteen seuraavan sukupolven hallinto- ja tietojärjestelmiä varten;

| 55. | korostaa, että tämän TEN-T-runkoverkon puitteissa olisi hyödynnettävä laajalti tietoteknisiä välineitä hallintomenettelyjen yksinkertaistamiseksi, rahdin seurannan ja jäljityksen mahdollistamiseksi sekä aikataulujen ja liikennevirtojen optimoimiseksi; |
| --- | --- |

55.

korostaa, että tämän TEN-T-runkoverkon puitteissa olisi hyödynnettävä laajalti tietoteknisiä välineitä hallintomenettelyjen yksinkertaistamiseksi, rahdin seurannan ja jäljityksen mahdollistamiseksi sekä aikataulujen ja liikennevirtojen optimoimiseksi;

Digitaalisten yhtenäismarkkinoiden kansainvälinen ulottuvuus

| 56. | katsoo, että on lisättävä globaalia yhteistyötä teollis- ja tekijänoikeuksien suojelemisen jatkamiseksi ja nykyaikaistamiseksi tulevaisuudessa, koska tämä on elintärkeää innovoinnin, työllisyyden ja avoimen maailmankaupan varmistamisen kannalta; |
| --- | --- |

56.

katsoo, että on lisättävä globaalia yhteistyötä teollis- ja tekijänoikeuksien suojelemisen jatkamiseksi ja nykyaikaistamiseksi tulevaisuudessa, koska tämä on elintärkeää innovoinnin, työllisyyden ja avoimen maailmankaupan varmistamisen kannalta;

| 57. | suhtautuu myönteisesti komission äskettäin esittämiin aloitteisiin mutta korostaa tarvetta täydentää sääntelykehystä, joka koskee tekijänoikeuksien johdonmukaista täytäntöönpanoa digitaalisessa toimintaympäristössä ja joka on räätälöitävä nykyisiä vaatimuksia vastaavaksi, jotta sopimuksia voidaan solmia kauppakumppaneiden kanssa siten, että perustana käytetään nykyaikaista unionin lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

57.

suhtautuu myönteisesti komission äskettäin esittämiin aloitteisiin mutta korostaa tarvetta täydentää sääntelykehystä, joka koskee tekijänoikeuksien johdonmukaista täytäntöönpanoa digitaalisessa toimintaympäristössä ja joka on räätälöitävä nykyisiä vaatimuksia vastaavaksi, jotta sopimuksia voidaan solmia kauppakumppaneiden kanssa siten, että perustana käytetään nykyaikaista unionin lainsäädäntöä;

| 58. | toteaa, että sähköinen kaupankäynti on kehittynyt perinteisten ja tavanomaisten kaupansääntelyjärjestelmien ulkopuolella; korostaa kansainvälisen yhteistyön lisäämisen merkitystä Maailman kauppajärjestössä (WTO) ja Maailman henkisen omaisuuden järjestössä (WIPO), jotta voidaan varmistaa globaalien digitaalisten markkinoiden kehittyminen ja suojella niitä; kehottaa tarkistamaan ja päivittämään voimassa olevaa informaatioteknologiasopimusta WTO:ssa ja pyytää EU:ta tarkastelemaan digitaalista taloutta koskevan kansainvälisen sopimuksen (IDEA) mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

58.

toteaa, että sähköinen kaupankäynti on kehittynyt perinteisten ja tavanomaisten kaupansääntelyjärjestelmien ulkopuolella; korostaa kansainvälisen yhteistyön lisäämisen merkitystä Maailman kauppajärjestössä (WTO) ja Maailman henkisen omaisuuden järjestössä (WIPO), jotta voidaan varmistaa globaalien digitaalisten markkinoiden kehittyminen ja suojella niitä; kehottaa tarkistamaan ja päivittämään voimassa olevaa informaatioteknologiasopimusta WTO:ssa ja pyytää EU:ta tarkastelemaan digitaalista taloutta koskevan kansainvälisen sopimuksen (IDEA) mahdollisuuksia;

| 59. | katsoo, että EU:n yritysten digitaalisille markkinoille pääsyn sekä verkkokauppaa käyvien kuluttajien mahdollisuuksien rajoittaminen muun muassa valtion laajan sensuurin kautta tai rajoittamalla unionin sähköisten palvelujen tarjoajien markkinoille pääsyä kolmansissa maissa on kaupankäynnin este; kehottaa komissiota ja neuvostoa sisällyttämään suojamekanismin kaikkiin tuleviin kauppasopimuksiin, erityisesti niihin, joissa on verkkopalveluihin ja verkossa tietoja jakaviin käyttäjäyhteisöihin vaikuttavia määräyksiä, jotta voidaan varmistaa, että kolmannet osapuolet eivät vaadi EU:n tietotekniikka- ja viestintäteknologian yrityksiä rajoittamaan verkkosivuille pääsyä, poistamaan käyttäjien tuottamaa sisältöä tai ilmoittamaan henkilötietoja, kuten henkilökohtaisia IP-osoitteita, tavoilla, jotka loukkaavat perusoikeuksia ja -vapauksia; kehottaa lisäksi neuvostoa ja komissiota laatimaan strategian, jolla reagoidaan kolmansien maiden toimenpiteisiin, jotka rajoittavat EU:n yritysten pääsyä globaaleille verkkokaupan markkinoille; |
| --- | --- |

59.

katsoo, että EU:n yritysten digitaalisille markkinoille pääsyn sekä verkkokauppaa käyvien kuluttajien mahdollisuuksien rajoittaminen muun muassa valtion laajan sensuurin kautta tai rajoittamalla unionin sähköisten palvelujen tarjoajien markkinoille pääsyä kolmansissa maissa on kaupankäynnin este; kehottaa komissiota ja neuvostoa sisällyttämään suojamekanismin kaikkiin tuleviin kauppasopimuksiin, erityisesti niihin, joissa on verkkopalveluihin ja verkossa tietoja jakaviin käyttäjäyhteisöihin vaikuttavia määräyksiä, jotta voidaan varmistaa, että kolmannet osapuolet eivät vaadi EU:n tietotekniikka- ja viestintäteknologian yrityksiä rajoittamaan verkkosivuille pääsyä, poistamaan käyttäjien tuottamaa sisältöä tai ilmoittamaan henkilötietoja, kuten henkilökohtaisia IP-osoitteita, tavoilla, jotka loukkaavat perusoikeuksia ja -vapauksia; kehottaa lisäksi neuvostoa ja komissiota laatimaan strategian, jolla reagoidaan kolmansien maiden toimenpiteisiin, jotka rajoittavat EU:n yritysten pääsyä globaaleille verkkokaupan markkinoille;

o

o o

| 60. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

60.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0468.

(2)  EUVL C 296 E, 2.10.2012, s. 59.

(3)  EUVL C 296 E, 2.10.2012, s. 70.

(4)  EUVL C 296 E, 2.10.2012, s. 51.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0209.

(6)  EUVL C 153 E, 31.5.2013, s. 25.

(7)  EUVL L 304, 22.11.2011, s. 64.

(8)  EUVL C 131 E, 8.5.2013, s. 9.

(9)  EUVL C 169 E, 15.6.2012, s. 58.

(10)  EUVL C 50 E, 21.2.2012, s. 1.

(11)  EUVL L 189, 22.7.2010, s. 1.

(12)  EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1.

(13)  EUVL C 46 E, 24.2.2010, s. 26.

(14)  EUVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

(15)  Yhdistyneen kuningaskunnan yritys-, innovointi ja osaamisministeriö, Economics Paper nro 11: ”The economic consequences for the UK and the EU of completing the Single Market”, helmikuu 2011.

(16)  Yhdistyneen kuningaskunnan yritys-, innovointi ja osaamisministeriö, Economics Paper nro 11: ”The economic consequences for the UK and the EU of completing the Single Market”, helmikuu 2011, sekä Eurostatin tiedot EU:n BKT:sta vuonna 2012 sekä kotitalouksien määrästä EU:ssa.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/130 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/130

---

P7_TA(2013)0328

Kriisin vaikutukset heikossa asemassa olevien ryhmien hoidon saantiin

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 kriisin vaikutuksista heikossa asemassa olevien ryhmien hoidon saantiin (2013/2044(INI))

(2016/C 075/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan, ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, erityisesti sen 9, 151, 153 ja 168 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan, ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, erityisesti sen 9, 151, 153 ja 168 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 1, 21, 23, 24, 25, 34 ja 35 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 1, 21, 23, 24, 25, 34 ja 35 artiklan,

| — | ottaa huomioon uudistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja erityisesti sen 30 artiklan (oikeus suojeluun köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan) ja 16 artiklan (perheen oikeus sosiaaliseen, oikeudelliseen ja taloudelliseen suojeluun), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uudistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja erityisesti sen 30 artiklan (oikeus suojeluun köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan) ja 16 artiklan (perheen oikeus sosiaaliseen, oikeudelliseen ja taloudelliseen suojeluun),

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen,

| — | ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon lapsen oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lapsen oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1784/1999 kumoamisesta 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1784/1999 kumoamisesta 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 (2),

| — | ottaa huomioon komission 6. lokakuuta 2011 esittämän ehdotuksen asetukseksi Euroopan sosiaalirahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 6. lokakuuta 2011 esittämän ehdotuksen asetukseksi Euroopan sosiaalirahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta (COM(2011)0607),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Solidaarinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentäminen EU:ssa” (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Solidaarinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentäminen EU:ssa” (COM(2009)0567),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan vammaisstrategia 2010–2020: Uudistettu sitoutuminen esteettömään Eurooppaan” (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan vammaisstrategia 2010–2020: Uudistettu sitoutuminen esteettömään Eurooppaan” (COM(2010)0636),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi: Eurooppalaiset puitteet sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi: Eurooppalaiset puitteet sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle” (COM(2010)0758),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”EU:n puitekehys vuoteen 2020 ulottuville romanien kansallisille integrointistrategioille” (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”EU:n puitekehys vuoteen 2020 ulottuville romanien kansallisille integrointistrategioille” (COM(2011)0173),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus: strategisen täytäntöönpanosuunnitelman toteuttaminen etenee” (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus: strategisen täytäntöönpanosuunnitelman toteuttaminen etenee” (COM(2012)0083),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen työllisyydestä ja sosiaalisesta kehityksestä Euroopassa vuonna 2012 (”Employment and Social Developments in Europe 2012”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen työllisyydestä ja sosiaalisesta kehityksestä Euroopassa vuonna 2012 (”Employment and Social Developments in Europe 2012”),

| — | ottaa huomioon 9. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman yhteiskunnallisen osallisuuden edistämisestä ja köyhyyden, myös lasten köyhyyden torjumisesta EU:ssa (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman yhteiskunnallisen osallisuuden edistämisestä ja köyhyyden, myös lasten köyhyyden torjumisesta EU:ssa (3),

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (4),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman osuus- ja yhteisötaloudesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman osuus- ja yhteisötaloudesta (5),

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman Eurooppa 2020 -strategiasta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman Eurooppa 2020 -strategiasta (6),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman talous- ja rahoituskriisiin liittyvistä sukupuolinäkökohdista (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman talous- ja rahoituskriisiin liittyvistä sukupuolinäkökohdista (7),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman nuorten työmarkkinoille pääsyn edistämisestä sekä harjoittelijoiden, työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen aseman vahvistamisesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman nuorten työmarkkinoille pääsyn edistämisestä sekä harjoittelijoiden, työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen aseman vahvistamisesta (8),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman rahoitus-, talous- ja sosiaalikriisistä: suositukset toteutettaviksi toimenpiteiksi ja aloitteiksi (välimietintö) (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman rahoitus-, talous- ja sosiaalikriisistä: suositukset toteutettaviksi toimenpiteiksi ja aloitteiksi (välimietintö) (9),

| — | ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatusta elintarvikkeiden jakeluohjelmasta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatusta elintarvikkeiden jakeluohjelmasta (10),

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman romaniväestön osallistamista koskevasta EU:n strategiasta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman romaniväestön osallistamista koskevasta EU:n strategiasta (11),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman terveyserojen vähentämisestä EU:ssa (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman terveyserojen vähentämisestä EU:ssa (12),

| — | ottaa huomioon 14. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman asunnottomuutta koskevasta EU:n strategiasta (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman asunnottomuutta koskevasta EU:n strategiasta (13),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman vammaisten liikkuvuudesta ja osallistamisesta sekä Euroopan vammaisstrategiasta 2010–2020 (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman vammaisten liikkuvuudesta ja osallistamisesta sekä Euroopan vammaisstrategiasta 2010–2020 (14),

| — | ottaa huomioon 7. helmikuuta 2013 antamansa päätöslauselman talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuotuisen kasvuselvityksen 2013 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. helmikuuta 2013 antamansa päätöslauselman talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuotuisen kasvuselvityksen 2013 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat (15),

| — | ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2008 hyväksymänsä kannanoton asunnottomuuden poistamiseen (16) ja 16. joulukuuta 2010 hyväksymänsä kannanoton asunnottomuutta koskevaan EU:n strategiaan (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2008 hyväksymänsä kannanoton asunnottomuuden poistamiseen (16) ja 16. joulukuuta 2010 hyväksymänsä kannanoton asunnottomuutta koskevaan EU:n strategiaan (17),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston vuonna 2011 julkaisemat raportit maahanmuuttajien terveydenhuollon tilasta Euroopan unionin 10 jäsenvaltiossa (18) ja maahanmuuttajien perusoikeuksista Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston vuonna 2011 julkaisemat raportit maahanmuuttajien terveydenhuollon tilasta Euroopan unionin 10 jäsenvaltiossa (18) ja maahanmuuttajien perusoikeuksista Euroopan unionissa,

| — | ottaa huomioon maaliskuussa 2012 annetun sosiaalisen suojelun komitean kolmannen raportin kriisin taloudellisesta vaikutuksesta ja käynnissä olevasta finanssipoliittisesta vakauttamisesta (”The social impact of the economic crisis and ongoing fiscal consolidation”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maaliskuussa 2012 annetun sosiaalisen suojelun komitean kolmannen raportin kriisin taloudellisesta vaikutuksesta ja käynnissä olevasta finanssipoliittisesta vakauttamisesta (”The social impact of the economic crisis and ongoing fiscal consolidation”),

| — | ottaa huomioon Maailman lääkärit -järjestön raportin haavoittuvien ryhmien mahdollisuuksista saada terveydenhoitoa Euroopan unionissa vuonna 2012 (”Access to health care for vulnerable groups in the European Union in 2012”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman lääkärit -järjestön raportin haavoittuvien ryhmien mahdollisuuksista saada terveydenhoitoa Euroopan unionissa vuonna 2012 (”Access to health care for vulnerable groups in the European Union in 2012”),

| — | ottaa huomioon Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön raportin elämänlaadusta Euroopassa (”Third European Quality of Life Survey – Quality of life in Europa: Impacts of the crisis”) (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön raportin elämänlaadusta Euroopassa (”Third European Quality of Life Survey – Quality of life in Europa: Impacts of the crisis”) (19),

| — | ottaa huomioon Eurofoundin raportin kotitalouksien velkoihin liittyvistä neuvontapalveluista Euroopan unionissa (”Household debts advisory services in the European Union”) (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurofoundin raportin kotitalouksien velkoihin liittyvistä neuvontapalveluista Euroopan unionissa (”Household debts advisory services in the European Union”) (20),

| — | ottaa huomioon Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön raportin romanien elinoloista sekä huonoista asuinoloista ja terveydenhoidosta (”Living conditions of the Roma: Substandard housing and health”) (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön raportin romanien elinoloista sekä huonoista asuinoloista ja terveydenhoidosta (”Living conditions of the Roma: Substandard housing and health”) (21),

| — | ottaa huomioon Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön raportin vammaisten ja terveysongelmaisten nuorten aktiivisesta osallisuudesta (”Active inclusion of young people with disabilities or health problems”) (22); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön raportin vammaisten ja terveysongelmaisten nuorten aktiivisesta osallisuudesta (”Active inclusion of young people with disabilities or health problems”) (22);

| — | ottaa huomioon OECD:n raportin ”Health at a glance – Europe 2012”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n raportin ”Health at a glance – Europe 2012”,

| — | ottaa huomioon ILOn julkaisun ”Social security for all – Addressing inequities in access to health care for vulnerable groups in countries of Europe and Central Asia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ILOn julkaisun ”Social security for all – Addressing inequities in access to health care for vulnerable groups in countries of Europe and Central Asia”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön ja lausunnot (A7-0221/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön ja lausunnot (A7-0221/2013),

| A. | ottaa huomioon, että kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja heillä on yhtäläinen ihmisarvo ja yhtäläiset oikeudet ja että jäsenvaltiot ovat vastuussa näiden oikeuksien edistämisestä ja takaamisesta perustuslakiensa ja julkisten terveydenhuoltojärjestelmiensä avulla; ottaa huomioon sukupuolten välisen epätasa-arvon terveydenhoidon saatavuudessa ja terveystilanteessa Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja heillä on yhtäläinen ihmisarvo ja yhtäläiset oikeudet ja että jäsenvaltiot ovat vastuussa näiden oikeuksien edistämisestä ja takaamisesta perustuslakiensa ja julkisten terveydenhuoltojärjestelmiensä avulla; ottaa huomioon sukupuolten välisen epätasa-arvon terveydenhoidon saatavuudessa ja terveystilanteessa Euroopan unionissa;

| B. | katsoo, että EU:n perusarvoja olisi kunnioitettava myös kriisitilanteessa ja hoidon saanti sekä terveydenhuoltopalvelujen ja sosiaaliavun saatavuus olisi katsottava kaikkien EU:n kansalaisten perusoikeudeksi; katsoo, että terveydenhuolto-, hoito- ja sosiaalipalveluja on päinvastoin leikattu useimmissa jäsenvaltioissa säästöpolitiikan seurauksena ja näin on heikennetty palvelujen yleistä saatavuutta ja laatua; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että EU:n perusarvoja olisi kunnioitettava myös kriisitilanteessa ja hoidon saanti sekä terveydenhuoltopalvelujen ja sosiaaliavun saatavuus olisi katsottava kaikkien EU:n kansalaisten perusoikeudeksi; katsoo, että terveydenhuolto-, hoito- ja sosiaalipalveluja on päinvastoin leikattu useimmissa jäsenvaltioissa säästöpolitiikan seurauksena ja näin on heikennetty palvelujen yleistä saatavuutta ja laatua;

| C. | katsoo, että EU:n terveydenhuoltojärjestelmillä on merkittäviä haasteita, joita ovat muun muassa julkiseen talouteen kohdistuvista paineista aiheutuva euroalueen maiden sitkeä valtionvelkakriisi, ikääntyvä väestö, terveydenhuoltopalvelujen muuttuva luonne ja lisääntyvät terveydenhuoltokustannukset, jotka ovat selvä osoitus kiireellisestä uudistuksen tarpeesta; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että EU:n terveydenhuoltojärjestelmillä on merkittäviä haasteita, joita ovat muun muassa julkiseen talouteen kohdistuvista paineista aiheutuva euroalueen maiden sitkeä valtionvelkakriisi, ikääntyvä väestö, terveydenhuoltopalvelujen muuttuva luonne ja lisääntyvät terveydenhuoltokustannukset, jotka ovat selvä osoitus kiireellisestä uudistuksen tarpeesta;

| D. | ottaa huomioon, että EU:lla on maailman edistynein sosiaalisen suojelun järjestelmä, jossa kansalaisille suunnatut sosiaalietuudet ovat kaikkein korkeimmat; korostaa, että ensisijaisena poliittisena tavoitteena on oltava Euroopan sosiaalisen mallin ylläpitäminen ja edelleen kehittäminen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU:lla on maailman edistynein sosiaalisen suojelun järjestelmä, jossa kansalaisille suunnatut sosiaalietuudet ovat kaikkein korkeimmat; korostaa, että ensisijaisena poliittisena tavoitteena on oltava Euroopan sosiaalisen mallin ylläpitäminen ja edelleen kehittäminen;

| E. | ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestö toteaa Tallinnan peruskirjassa, että terveydenhuolto on avaintekijä taloudellisen kehityksen ja hyvinvoinnin edistämisessä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestö toteaa Tallinnan peruskirjassa, että terveydenhuolto on avaintekijä taloudellisen kehityksen ja hyvinvoinnin edistämisessä;

| F. | ottaa huomioon, että eriarvoisuuden kuilu kasvaa monissa jäsenvaltioissa, kun köyhimmät ja vähävaraisimmat köyhtyvät entisestään näissä maissa; toteaa, että vuonna 2011 noin 24,2 % EU:n väestöstä oli vaarassa päätyä köyhyyteen tai joutua syrjäytyneeksi; ottaa lisäksi huomioon, tämän lisäksi että matalapalkkaisten työntekijöiden itsensä mukaan heidän terveytensä on heikentynyt ja terveyserot ovat yhä suurempia väestön suurituloisimpaan 25 prosenttiin verrattuna; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että eriarvoisuuden kuilu kasvaa monissa jäsenvaltioissa, kun köyhimmät ja vähävaraisimmat köyhtyvät entisestään näissä maissa; toteaa, että vuonna 2011 noin 24,2 % EU:n väestöstä oli vaarassa päätyä köyhyyteen tai joutua syrjäytyneeksi; ottaa lisäksi huomioon, tämän lisäksi että matalapalkkaisten työntekijöiden itsensä mukaan heidän terveytensä on heikentynyt ja terveyserot ovat yhä suurempia väestön suurituloisimpaan 25 prosenttiin verrattuna;

| G. | ottaa huomioon, että pitkäaikaistyöttömien osuus on kasvamassa, minkä vuoksi monilla kansalaisilla ei ole vakuutusta, mikä rajoittaa heidän terveydenhuoltopalvelujensa saatavuutta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että pitkäaikaistyöttömien osuus on kasvamassa, minkä vuoksi monilla kansalaisilla ei ole vakuutusta, mikä rajoittaa heidän terveydenhuoltopalvelujensa saatavuutta;

| H. | ottaa huomioon, että heikoimmassa asemassa olevat ryhmät kärsivät nykyisestä kriisistä suhteettomasti, koska yhtäältä niiden tulot pienenevät ja toisaalta niiltä vähennetään hoitopalveluja; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että heikoimmassa asemassa olevat ryhmät kärsivät nykyisestä kriisistä suhteettomasti, koska yhtäältä niiden tulot pienenevät ja toisaalta niiltä vähennetään hoitopalveluja;

| I. | toteaa, että ”pysyvästi köyhät”, jotka ovat usein pitkäaikaistyöttömiä tai pienipalkkaisia, työttömiä tai osa-aikatyötä tekeviä yksinhuoltajia ja Keski- ja Itä-Euroopassa asuvia vanhuksia, katsotaan jatkuvasti kaikkein haavoittuvimmiksi ryhmiksi; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että ”pysyvästi köyhät”, jotka ovat usein pitkäaikaistyöttömiä tai pienipalkkaisia, työttömiä tai osa-aikatyötä tekeviä yksinhuoltajia ja Keski- ja Itä-Euroopassa asuvia vanhuksia, katsotaan jatkuvasti kaikkein haavoittuvimmiksi ryhmiksi;

| J. | ottaa huomioon, että uusimmat tutkimukset vahvistavat, että on syntynyt uusi heikossa asemassa oleva ryhmä ihmisiä, jotka olivat aiemmin suhteellisen hyvin toimeentulevia mutta nyt vaikeuksissa henkilökohtaisten velkojensa vuoksi; katsoo, että tämä uusköyhien ryhmä ei selviä menoistaan ja alkaa laiminlyödä velkoihin liittyvien laskujen ja maksujen maksamista tai ei enää pysty maksamaan tarpeellisista hoitopalveluista ja pelkää joutuvansa luopumaan asunnostaan; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että uusimmat tutkimukset vahvistavat, että on syntynyt uusi heikossa asemassa oleva ryhmä ihmisiä, jotka olivat aiemmin suhteellisen hyvin toimeentulevia mutta nyt vaikeuksissa henkilökohtaisten velkojensa vuoksi; katsoo, että tämä uusköyhien ryhmä ei selviä menoistaan ja alkaa laiminlyödä velkoihin liittyvien laskujen ja maksujen maksamista tai ei enää pysty maksamaan tarpeellisista hoitopalveluista ja pelkää joutuvansa luopumaan asunnostaan;

| K. | ottaa huomioon – julkisessa omistuksessa olevien ja julkisesti hallinnoitujen sekä näiden palvelujen käyttäjät demokraattisesti osallistavien – julkisten palvelujen merkittävän roolin kansalaisten hyvinvoinnin kannalta tärkeillä aloilla, joita ovat muun muassa terveydenhuolto, koulutus, oikeusjärjestelmä, vesihuolto, asuminen, liikenne ja lasten- ja vanhustenhoito; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon – julkisessa omistuksessa olevien ja julkisesti hallinnoitujen sekä näiden palvelujen käyttäjät demokraattisesti osallistavien – julkisten palvelujen merkittävän roolin kansalaisten hyvinvoinnin kannalta tärkeillä aloilla, joita ovat muun muassa terveydenhuolto, koulutus, oikeusjärjestelmä, vesihuolto, asuminen, liikenne ja lasten- ja vanhustenhoito;

| L. | katsoo, että terveydenhuoltojärjestelmien pirstaloituminen voi johtaa tilanteeseen, jossa monet potilaat eivät saa tarpeellista lääketieteellistä hoitoa samalla, kun toiset saavat hoitoa, joka voi olla tarpeetonta tai jopa haitallista; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että terveydenhuoltojärjestelmien pirstaloituminen voi johtaa tilanteeseen, jossa monet potilaat eivät saa tarpeellista lääketieteellistä hoitoa samalla, kun toiset saavat hoitoa, joka voi olla tarpeetonta tai jopa haitallista;

| M. | ottaa huomioon, että kriisi on lisännyt etenkin nuorten pitkäaikaista syrjäytymistä työmarkkinoilta ja että nuoret ovat suojattomimpia seurauksille, jotka liittyvät tulevaan osallistumiseen työelämään ja ansiotuloihin; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kriisi on lisännyt etenkin nuorten pitkäaikaista syrjäytymistä työmarkkinoilta ja että nuoret ovat suojattomimpia seurauksille, jotka liittyvät tulevaan osallistumiseen työelämään ja ansiotuloihin;

| N. | ottaa huomioon, että yhä useammat ihmiset EU:ssa työskentelevät lakisääteisen eläkeiän jälkeen osaksi taloudellisista syistä, kun kotitalouksien muihin tulonlähteisiin eläkkeelle siirtymisen jälkeen kohdistuu paineita; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että yhä useammat ihmiset EU:ssa työskentelevät lakisääteisen eläkeiän jälkeen osaksi taloudellisista syistä, kun kotitalouksien muihin tulonlähteisiin eläkkeelle siirtymisen jälkeen kohdistuu paineita;

| O. | ottaa huomioon, että koska palvelujen käyttäjät joutuvat maksamaan palveluista aiempaa enemmän joissakin jäsenvaltioissa, monilla ihmisillä ei enää ole varaa heidän määritellyt tarpeensa täyttäviin palveluihin, mikä johtaa riippumattomuuden menettämiseen, paineiden lisääntymiseen kotona ja työssä tai mahdollisesti haitallisiin terveysvaikutuksiin, joiden seurauksena he syrjäytyvät sosiaalisesti; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että koska palvelujen käyttäjät joutuvat maksamaan palveluista aiempaa enemmän joissakin jäsenvaltioissa, monilla ihmisillä ei enää ole varaa heidän määritellyt tarpeensa täyttäviin palveluihin, mikä johtaa riippumattomuuden menettämiseen, paineiden lisääntymiseen kotona ja työssä tai mahdollisesti haitallisiin terveysvaikutuksiin, joiden seurauksena he syrjäytyvät sosiaalisesti;

| P. | katsoo, että terveydenhuoltojärjestelmät voivat (tahattomasti) luoda esteitä terveydenhuollon saatavuudelle tai tarjota erilaatuista terveydenhuoltoa ihmisille, joilla on yksi tai useampi suojaa edellyttävä ominaisuus, kuten sukupuoli, ikä tai kuuluminen vähemmistöryhmään; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että terveydenhuoltojärjestelmät voivat (tahattomasti) luoda esteitä terveydenhuollon saatavuudelle tai tarjota erilaatuista terveydenhuoltoa ihmisille, joilla on yksi tai useampi suojaa edellyttävä ominaisuus, kuten sukupuoli, ikä tai kuuluminen vähemmistöryhmään;

| Q. | ottaa huomioon, että joitakin sosiaaliturvajärjestelmiä muutetaan parhaillaan siten, että poistetaan tietyiltä ryhmiltä oikeus saada terveydenhuoltoa sekä korvauksia tietyistä hoidoista ja lääkkeistä tai rajoitetaan tätä oikeutta (23), mikä aiheuttaa lisää riskejä niin yksilöiden terveydelle kuin kansanterveydellekin sekä näiden järjestelmien pitkän aikavälin kestävyydelle; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että joitakin sosiaaliturvajärjestelmiä muutetaan parhaillaan siten, että poistetaan tietyiltä ryhmiltä oikeus saada terveydenhuoltoa sekä korvauksia tietyistä hoidoista ja lääkkeistä tai rajoitetaan tätä oikeutta (23), mikä aiheuttaa lisää riskejä niin yksilöiden terveydelle kuin kansanterveydellekin sekä näiden järjestelmien pitkän aikavälin kestävyydelle;

| R. | ottaa huomioon, että arvioiden mukaan tällä hetkellä EU:ssa hoivaa antavat enimmäkseen omaishoitajat, jotka eivät saa työstään palkkaa; katsoo, että nämä valtavat resurssit ovat vaarassa demografisten muutosten ja kasvavan hoitotaakan vuoksi; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että arvioiden mukaan tällä hetkellä EU:ssa hoivaa antavat enimmäkseen omaishoitajat, jotka eivät saa työstään palkkaa; katsoo, että nämä valtavat resurssit ovat vaarassa demografisten muutosten ja kasvavan hoitotaakan vuoksi;

| S. | ottaa huomioon, että oikeus erilaisiin kotiin annettaviin palveluihin sekä asumis- ja laitospalveluihin ja muihin yhteiskunnan tukipalveluihin, mukaan luettuna henkilökohtainen apu, vahvistetaan vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen 19 ja 26 artiklassa; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että oikeus erilaisiin kotiin annettaviin palveluihin sekä asumis- ja laitospalveluihin ja muihin yhteiskunnan tukipalveluihin, mukaan luettuna henkilökohtainen apu, vahvistetaan vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen 19 ja 26 artiklassa;

| T. | katsoo, että syyt lasten sijoittamiseen vaihtoehtoisten hoitojärjestelyjen piiriin ovat monisyisiä ja moniulotteisia, mutta ne näyttävät usein liittyvän suoraan tai välillisesti köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että syyt lasten sijoittamiseen vaihtoehtoisten hoitojärjestelyjen piiriin ovat monisyisiä ja moniulotteisia, mutta ne näyttävät usein liittyvän suoraan tai välillisesti köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen;

| U. | katsoo, että oikean ja helposti saatavilla olevan tiedon puute voi vaikuttaa siihen, että heikossa asemassa olevat ryhmät eivät saa tarpeellista hoitoa, johon he ovat oikeutettuja; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että oikean ja helposti saatavilla olevan tiedon puute voi vaikuttaa siihen, että heikossa asemassa olevat ryhmät eivät saa tarpeellista hoitoa, johon he ovat oikeutettuja;

| V. | ottaa huomioon, että raporttien mukaan joidenkin EU:n kansalaisten ja muiden hoidon saantiin oikeutettujen henkilöiden on entistä vaikeampi käyttää oikeuksiaan rajatylittävissä tilanteissa; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että raporttien mukaan joidenkin EU:n kansalaisten ja muiden hoidon saantiin oikeutettujen henkilöiden on entistä vaikeampi käyttää oikeuksiaan rajatylittävissä tilanteissa;

| W. | katsoo, että terveydenhuollon henkilöstörakenteen ongelmat (terveydenhuollon järjestämisen matala taso tietyillä maantieteellisillä alueilla) monissa jäsenvaltioissa vaikeuttavat heikossa asemassa olevien ryhmien hoidon saatavuutta; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että terveydenhuollon henkilöstörakenteen ongelmat (terveydenhuollon järjestämisen matala taso tietyillä maantieteellisillä alueilla) monissa jäsenvaltioissa vaikeuttavat heikossa asemassa olevien ryhmien hoidon saatavuutta;

| X. | ottaa huomioon, että sosiaalinen eriarvoisuus ja vähemmistöihin sekä haavoittuviin ryhmiin kohdistuviin sanallisiin ja fyysisiin hyökkäyksiin johtava vihamielisyys lisääntyy raporttien mukaan; katsoo, että tällaisista tapauksista on raportoitava yksityiskohtaisesti; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että sosiaalinen eriarvoisuus ja vähemmistöihin sekä haavoittuviin ryhmiin kohdistuviin sanallisiin ja fyysisiin hyökkäyksiin johtava vihamielisyys lisääntyy raporttien mukaan; katsoo, että tällaisista tapauksista on raportoitava yksityiskohtaisesti;

| Y. | ottaa huomioon, että vammaisia, oppimisvaikeuksista kärsiviä ja psyykkisesti sairaita henkilöitä koskevan politiikan taantuminen joissakin jäsenvaltioissa merkitsee siirtymistä osallistavasta oikeuksiin perustuvasta lähestymistavasta, jolla pyritään täysimääräiseen integroitumiseen yhteiskuntaan, aiempaan laitoshoitoon perustuvaan ja eristävään lähestymistapaan; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että vammaisia, oppimisvaikeuksista kärsiviä ja psyykkisesti sairaita henkilöitä koskevan politiikan taantuminen joissakin jäsenvaltioissa merkitsee siirtymistä osallistavasta oikeuksiin perustuvasta lähestymistavasta, jolla pyritään täysimääräiseen integroitumiseen yhteiskuntaan, aiempaan laitoshoitoon perustuvaan ja eristävään lähestymistapaan;

| Z. | korostaa sosiaali- ja terveydenhuoltoalan korkeaa työllistämispotentiaalia kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

Z.

korostaa sosiaali- ja terveydenhuoltoalan korkeaa työllistämispotentiaalia kaikkialla EU:ssa;

| AA. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa terveydenhoitoalan työ on edelleen huonosti palkattua, usein siihen ei liity muodollisia sopimuksia ja muita työntekijän perusoikeuksia ja sen suosio on alhaista epävarmojen työolojen, fyysisen ja psyykkisen stressin korkean riskin, loppuun palamisen uhan sekä uranäkymien puutteen vuoksi; ottaa huomioon, että alan tarjoama koulutus on vähäistä ja että alalla työskentelevät ovat etupäässä ikääntyviä ihmisiä, naisia ja maahanmuuttajia; katsoo, että EU:ssa hoitoa antavat usein omaishoitajat, jotka eivät saa työstään palkkaa ja joita voidaan pitää heikossa asemassa olevana ryhmänä, koska paineet entistä kehittyneemmän ja teknisemmän hoidon antamiseksi ovat lisääntyneet; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa ei ole laadukasta terveydenhuoltopalvelua, joka on kaikkien saatavilla tuloista riippumatta; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa terveydenhoitoalan työ on edelleen huonosti palkattua, usein siihen ei liity muodollisia sopimuksia ja muita työntekijän perusoikeuksia ja sen suosio on alhaista epävarmojen työolojen, fyysisen ja psyykkisen stressin korkean riskin, loppuun palamisen uhan sekä uranäkymien puutteen vuoksi; ottaa huomioon, että alan tarjoama koulutus on vähäistä ja että alalla työskentelevät ovat etupäässä ikääntyviä ihmisiä, naisia ja maahanmuuttajia; katsoo, että EU:ssa hoitoa antavat usein omaishoitajat, jotka eivät saa työstään palkkaa ja joita voidaan pitää heikossa asemassa olevana ryhmänä, koska paineet entistä kehittyneemmän ja teknisemmän hoidon antamiseksi ovat lisääntyneet; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa ei ole laadukasta terveydenhuoltopalvelua, joka on kaikkien saatavilla tuloista riippumatta;

| AB. | ottaa huomioon, että siirtyminen institutionaalisista yhteisöperustaisiin hoitomuotoihin edellyttää asumiseen liittyvää tukea haavoittuviin ryhmiin kuuluville ihmisille, jotta nämä voisivat elää itsenäisesti; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että siirtyminen institutionaalisista yhteisöperustaisiin hoitomuotoihin edellyttää asumiseen liittyvää tukea haavoittuviin ryhmiin kuuluville ihmisille, jotta nämä voisivat elää itsenäisesti;

| AC. | ottaa huomioon, että laitosympäristöstä itsenäiseen elämään siirtyvät nuoret ovat erityisen alttiita köyhyydelle ja sosiaaliselle syrjäytymiselle; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että laitosympäristöstä itsenäiseen elämään siirtyvät nuoret ovat erityisen alttiita köyhyydelle ja sosiaaliselle syrjäytymiselle;

| AD. | ottaa huomioon, että yhä suurempaa määrää ikääntyneistä ihmisistä on pidettävä heikossa asemassa olevina; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että yhä suurempaa määrää ikääntyneistä ihmisistä on pidettävä heikossa asemassa olevina;

| AE. | ottaa huomioon, että köyhät EU-kansalaiset, jotka ovat muiden jäsenvaltioiden kansalaisia, ja toisen jäsenvaltion sosiaaliturvajärjestelmän piiriin kuuluvat kolmansien maiden kansalaiset voivat myös kokea suuria vaikeuksia hoidon saannissa; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että köyhät EU-kansalaiset, jotka ovat muiden jäsenvaltioiden kansalaisia, ja toisen jäsenvaltion sosiaaliturvajärjestelmän piiriin kuuluvat kolmansien maiden kansalaiset voivat myös kokea suuria vaikeuksia hoidon saannissa;

| AF. | katsoo, että kaikilla ihmisillä on oikeus elintasoon, jonka ansiosta he ja heidän perheensä voivat nauttia terveydestä ja hyvinvoinnista; |
| --- | --- |

AF.

katsoo, että kaikilla ihmisillä on oikeus elintasoon, jonka ansiosta he ja heidän perheensä voivat nauttia terveydestä ja hyvinvoinnista;

| AG. | katsoo, että on tärkeää korostaa kansalaisyhteiskunnan ja sen organisaatioiden merkitystä, sillä niillä on tärkeä rooli pyrittäessä saavuttamaan haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä; |
| --- | --- |

AG.

katsoo, että on tärkeää korostaa kansalaisyhteiskunnan ja sen organisaatioiden merkitystä, sillä niillä on tärkeä rooli pyrittäessä saavuttamaan haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä;

| AH. | ottaa huomioon, että terveydenhuolto vaikuttaa merkittävästi ihmiselämän laatuun, pituuteen ja arvokkuuteen; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että terveydenhuolto vaikuttaa merkittävästi ihmiselämän laatuun, pituuteen ja arvokkuuteen;

| AI. | ottaa huomioon, että Euroopassa noin 10 prosenttia vuosittaisista synnytyksistä on ennenaikaisia (alle 37 raskausviikkoa) ja että usein ennenaikaisesti syntyneiden vauvojen äideillä ei ole mahdollisuutta laadukkaiden terveyspalvelujen saantiin, millä on entistä suurempia vaikutuksia perhe- ja työelämän yhteensovittamiseen; |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että Euroopassa noin 10 prosenttia vuosittaisista synnytyksistä on ennenaikaisia (alle 37 raskausviikkoa) ja että usein ennenaikaisesti syntyneiden vauvojen äideillä ei ole mahdollisuutta laadukkaiden terveyspalvelujen saantiin, millä on entistä suurempia vaikutuksia perhe- ja työelämän yhteensovittamiseen;

| AJ. | panee merkille, että köyhyys, riittämätön koulutus ja sosiaalisen integraation matala taso johtavat terveyden kannalta huonoihin tuloksiin; toteaa, että haavoittuvien ryhmien terveydenhoidon suurimpia esteitä ovat tiedon ja terveydenhoitojärjestelmää koskevan ymmärtämyksen puute, hallinnolliset ongelmat, sairauksien estämistä koskevan tiedon puute sekä palveluiden fyysisten käyttömahdollisuuksien puuttuminen; |
| --- | --- |

AJ.

panee merkille, että köyhyys, riittämätön koulutus ja sosiaalisen integraation matala taso johtavat terveyden kannalta huonoihin tuloksiin; toteaa, että haavoittuvien ryhmien terveydenhoidon suurimpia esteitä ovat tiedon ja terveydenhoitojärjestelmää koskevan ymmärtämyksen puute, hallinnolliset ongelmat, sairauksien estämistä koskevan tiedon puute sekä palveluiden fyysisten käyttömahdollisuuksien puuttuminen;

| 1. | kehottaa komissiota vaatimaan jäsenvaltioita antamaan tietoja toteutettavista säästötoimenpiteistä ja arvioimaan säästötoimenpiteiden sosiaaliset vaikutukset ja antamaan myös kyseisten toimenpiteiden keskipitkän ja pitkän aikavälin sosiaalisten ja taloudellisten vaikutusten käsittelyä koskevia suosituksia maakohtaisissa suosituksissaan; kehottaa lisäksi komissiota laatimaan säännöllisiä yhteenvetoraportteja näistä arvioinneista ja välittämään ne parlamentille; suosittelee, että talouspolitiikan EU-ohjausjaksoprosessissa ei keskitytä ainoastaan sosiaaliturvajärjestelmien rahoituksen kestävyyteen, vaan otetaan myös huomioon niiden mahdolliset vaikutukset palveluiden saatavuutta ja laatua koskevaan ulottuvuuteen; |
| --- | --- |

1.

kehottaa komissiota vaatimaan jäsenvaltioita antamaan tietoja toteutettavista säästötoimenpiteistä ja arvioimaan säästötoimenpiteiden sosiaaliset vaikutukset ja antamaan myös kyseisten toimenpiteiden keskipitkän ja pitkän aikavälin sosiaalisten ja taloudellisten vaikutusten käsittelyä koskevia suosituksia maakohtaisissa suosituksissaan; kehottaa lisäksi komissiota laatimaan säännöllisiä yhteenvetoraportteja näistä arvioinneista ja välittämään ne parlamentille; suosittelee, että talouspolitiikan EU-ohjausjaksoprosessissa ei keskitytä ainoastaan sosiaaliturvajärjestelmien rahoituksen kestävyyteen, vaan otetaan myös huomioon niiden mahdolliset vaikutukset palveluiden saatavuutta ja laatua koskevaan ulottuvuuteen;

| 2. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan ja edistämään sosiaalisia investointeja sosiaalipalveluihin, kuten terveydenhuolto-, hoito- ja sosiaalialoihin, joilla on keskeinen merkitys demografisten muutosten ja kriisin sosiaalisten seurausten vuoksi ja joilla on suuri potentiaali luoda työpaikkoja; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan ja edistämään sosiaalisia investointeja sosiaalipalveluihin, kuten terveydenhuolto-, hoito- ja sosiaalialoihin, joilla on keskeinen merkitys demografisten muutosten ja kriisin sosiaalisten seurausten vuoksi ja joilla on suuri potentiaali luoda työpaikkoja;

| 3. | on vakuuttunut, että tarpeellisissa uudistuksissa olisi puututtava terveydenhuollon laatuun ja tehokkuuteen, niillä olisi parannettava oikean hoidon saatavuutta oikeaan aikaan ja oikeassa paikassa sekä pidettävä ihmiset terveinä ja taattava, että sairauksien yleisiä ja vältettävissä olevia komplikaatioita ehkäistään mahdollisimman laajasti; |
| --- | --- |

3.

on vakuuttunut, että tarpeellisissa uudistuksissa olisi puututtava terveydenhuollon laatuun ja tehokkuuteen, niillä olisi parannettava oikean hoidon saatavuutta oikeaan aikaan ja oikeassa paikassa sekä pidettävä ihmiset terveinä ja taattava, että sairauksien yleisiä ja vältettävissä olevia komplikaatioita ehkäistään mahdollisimman laajasti;

| 4. | muistuttaa, että jäsenvaltiot ovat sopineet omaksuvansa toimintatapoja, joissa painotetaan syrjäytymisen ja terveysongelmien oireita ”korjaavien” toimenpiteiden sijaan ”ehkäiseviä toimenpiteitä strategiana elämänlaadun parantamiseksi ja kroonisten sairauksien, haurauden ja vammaisuuden aiheuttamien rasitteiden vähentämiseksi” (24); korostaa tähän liittyen toimimatta jättämisen pitkän aikavälin kustannuksia; |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että jäsenvaltiot ovat sopineet omaksuvansa toimintatapoja, joissa painotetaan syrjäytymisen ja terveysongelmien oireita ”korjaavien” toimenpiteiden sijaan ”ehkäiseviä toimenpiteitä strategiana elämänlaadun parantamiseksi ja kroonisten sairauksien, haurauden ja vammaisuuden aiheuttamien rasitteiden vähentämiseksi” (24); korostaa tähän liittyen toimimatta jättämisen pitkän aikavälin kustannuksia;

| 5. | katsoo, että muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden jättäminen terveydenhuollon tai hoitopalveluiden ulkopuolelle on vääränlaista taloutta, koska sillä voi olla pitkällä aikavälillä kielteisiä vaikutuksia terveydenhuollon kustannuksiin, yksilöiden terveyteen ja kansanterveyteen; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden jättäminen terveydenhuollon tai hoitopalveluiden ulkopuolelle on vääränlaista taloutta, koska sillä voi olla pitkällä aikavälillä kielteisiä vaikutuksia terveydenhuollon kustannuksiin, yksilöiden terveyteen ja kansanterveyteen;

| 6. | katsoo, ettei aina ole arvioitu perusteellisesti, millaisia laajoja yhteiskunnallisia seurauksia nykyään toteutettavilla lyhyen aikavälin kustannusten leikkauksilla, joita ovat muun muassa terveydenhoidon etukäteismaksujen käyttöönotto, suurempi omavastuu tai heikkojen ryhmien hoidon saannin epääminen, on ja voiko niillä olla syrjiviä ja pitkän aikavälin vaikutuksia, kansanterveyteen kohdistuvat uhat ja elinajanodotteelle aiheutuvat mahdolliset seuraukset mukaan luettuina; korostaa, että näillä toimenpiteillä on suhteettoman kielteisiä vaikutuksia heikossa asemassa oleviin ryhmiin; |
| --- | --- |

6.

katsoo, ettei aina ole arvioitu perusteellisesti, millaisia laajoja yhteiskunnallisia seurauksia nykyään toteutettavilla lyhyen aikavälin kustannusten leikkauksilla, joita ovat muun muassa terveydenhoidon etukäteismaksujen käyttöönotto, suurempi omavastuu tai heikkojen ryhmien hoidon saannin epääminen, on ja voiko niillä olla syrjiviä ja pitkän aikavälin vaikutuksia, kansanterveyteen kohdistuvat uhat ja elinajanodotteelle aiheutuvat mahdolliset seuraukset mukaan luettuina; korostaa, että näillä toimenpiteillä on suhteettoman kielteisiä vaikutuksia heikossa asemassa oleviin ryhmiin;

| 7. | pitää valitettavana, että tiettyihin sairauksiin liittyvä sosiaalinen leimautuminen estää terveydenhoitopalvelujen käyttämisen, jolloin on myös mahdollista, että esimerkiksi tartuntatauteja jää hoitamatta ja kansanterveys vaarantuu; |
| --- | --- |

7.

pitää valitettavana, että tiettyihin sairauksiin liittyvä sosiaalinen leimautuminen estää terveydenhoitopalvelujen käyttämisen, jolloin on myös mahdollista, että esimerkiksi tartuntatauteja jää hoitamatta ja kansanterveys vaarantuu;

| 8. | pitää valitettavana suhteetonta vaikutusta, joka maiden maahanmuuttolainsäädännön täytäntöönpanoon liittyvillä kiinniottokäytännöillä ja raportointivelvoitteilla on paperittomien maahanmuuttajien mahdollisuuteen saada lääketieteellistä hoitoa (25); |
| --- | --- |

8.

pitää valitettavana suhteetonta vaikutusta, joka maiden maahanmuuttolainsäädännön täytäntöönpanoon liittyvillä kiinniottokäytännöillä ja raportointivelvoitteilla on paperittomien maahanmuuttajien mahdollisuuteen saada lääketieteellistä hoitoa (25);

| 9. | toteaa, että heikkoon asemaan liittyvät tekijät, kokemus institutionaalisesta hoidosta, laadukkaaseen yhteisöperustaiseen hoitoon pääsyn puute ja siitä johtuva asunnottomuus ovat tiiviissä yhteydessä toisiinsa; muistuttaa, että terveydenhuolto- ja hoitopalvelut voivat olla tärkeässä roolissa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen sekä asunnottomuuden kaltaisten äärimmäisten ilmiöiden ehkäisemisessä ja torjumisessa; korostaa, että ryhmillä, joilla on useita haavoittuvuuteen liittyviä tekijöitä ja joita ovat esimerkiksi romanit, ilman voimassaolevaa oleskelulupaa olevat henkilöt tai asunnottomat, on vielä suurempi vaara jäädä riskinehkäisykampanjoiden, seulontatutkimusten ja hoidon ulkopuolelle; |
| --- | --- |

9.

toteaa, että heikkoon asemaan liittyvät tekijät, kokemus institutionaalisesta hoidosta, laadukkaaseen yhteisöperustaiseen hoitoon pääsyn puute ja siitä johtuva asunnottomuus ovat tiiviissä yhteydessä toisiinsa; muistuttaa, että terveydenhuolto- ja hoitopalvelut voivat olla tärkeässä roolissa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen sekä asunnottomuuden kaltaisten äärimmäisten ilmiöiden ehkäisemisessä ja torjumisessa; korostaa, että ryhmillä, joilla on useita haavoittuvuuteen liittyviä tekijöitä ja joita ovat esimerkiksi romanit, ilman voimassaolevaa oleskelulupaa olevat henkilöt tai asunnottomat, on vielä suurempi vaara jäädä riskinehkäisykampanjoiden, seulontatutkimusten ja hoidon ulkopuolelle;

| 10. | korostaa haittavaikutuksia, joita ehkäisevään terveydenhuoltoon kriisiaikoina kohdistuvilla leikkauksilla on pitkällä aikavälillä; katsoo, että jos ehkäiseviä toimenpiteitä on karsittava, ne olisi ainakin palautettava aiemmalle tasolle jatkuvuuden takaamiseksi ja perusrakenteiden säilyttämiseksi; korostaa, että talous- ja finanssikriisi ja jäsenvaltioille asetettu säästöpolitiikan vaatimus eivät saisi olla syy siihen, että kansallisiin terveydenhuoltopalveluihin ei investoida, vaan niiden merkityksen ja olennaisen tärkeän luonteen vuoksi olisi päinvastoin toteutettava toimia näiden palveluiden vakauttamiseksi, jotta ne täyttävät yhteiskunnan ja erityisesti sen heikoimmassa asemassa olevien ryhmien tarpeet; |
| --- | --- |

10.

korostaa haittavaikutuksia, joita ehkäisevään terveydenhuoltoon kriisiaikoina kohdistuvilla leikkauksilla on pitkällä aikavälillä; katsoo, että jos ehkäiseviä toimenpiteitä on karsittava, ne olisi ainakin palautettava aiemmalle tasolle jatkuvuuden takaamiseksi ja perusrakenteiden säilyttämiseksi; korostaa, että talous- ja finanssikriisi ja jäsenvaltioille asetettu säästöpolitiikan vaatimus eivät saisi olla syy siihen, että kansallisiin terveydenhuoltopalveluihin ei investoida, vaan niiden merkityksen ja olennaisen tärkeän luonteen vuoksi olisi päinvastoin toteutettava toimia näiden palveluiden vakauttamiseksi, jotta ne täyttävät yhteiskunnan ja erityisesti sen heikoimmassa asemassa olevien ryhmien tarpeet;

| 11. | katsoo, ettei säästötoimenpiteiden seurauksena saisi missään tapauksessa jättää kansalaisia ilman perustavia sosiaali- ja terveydenhuoltopalveluja tai heikentää sosiaalipalvelujen tarjontaan liittyvää innovointia ja laatua eikä kääntää politiikan kehityksen myönteisiä suuntauksia; |
| --- | --- |

11.

katsoo, ettei säästötoimenpiteiden seurauksena saisi missään tapauksessa jättää kansalaisia ilman perustavia sosiaali- ja terveydenhuoltopalveluja tai heikentää sosiaalipalvelujen tarjontaan liittyvää innovointia ja laatua eikä kääntää politiikan kehityksen myönteisiä suuntauksia;

| 12. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään sosiaalihuoltopalvelujen työhönottoa ja lisäämään alan kiinnostavuutta mahdollisena uravaihtoehtona nuorille; |
| --- | --- |

12.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään sosiaalihuoltopalvelujen työhönottoa ja lisäämään alan kiinnostavuutta mahdollisena uravaihtoehtona nuorille;

| 13. | korostaa, että on olemassa yhä enemmän sellaisia EU:n kansalaisia, jotka asuvat muussa kuin omassa jäsenvaltiossaan ja joilla ei ole sairausvakuutusta esimerkiksi työttömyyden tai oleskeluluvan menettämisen vuoksi; korostaa, että EU:n toisen jäsenvaltion sairausvakuutuksen kattamilla EU:n kansalaisilla on usein vaikeuksia saada hoitoa, koska heidän pitää maksaa etukäteen; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että on olemassa yhä enemmän sellaisia EU:n kansalaisia, jotka asuvat muussa kuin omassa jäsenvaltiossaan ja joilla ei ole sairausvakuutusta esimerkiksi työttömyyden tai oleskeluluvan menettämisen vuoksi; korostaa, että EU:n toisen jäsenvaltion sairausvakuutuksen kattamilla EU:n kansalaisilla on usein vaikeuksia saada hoitoa, koska heidän pitää maksaa etukäteen;

| 14. | on huolissaan siitä, että julkisten menojen leikkaukset vaikuttavat suhteettomasti vammaisiin kaikkialla EU:ssa, minkä vuoksi vammaiset joutuvat luopumaan palveluista, joiden turvin he ovat voineet elää itsenäisesti osana yhteiskuntaa; |
| --- | --- |

14.

on huolissaan siitä, että julkisten menojen leikkaukset vaikuttavat suhteettomasti vammaisiin kaikkialla EU:ssa, minkä vuoksi vammaiset joutuvat luopumaan palveluista, joiden turvin he ovat voineet elää itsenäisesti osana yhteiskuntaa;

| 15. | katsoo, että tämä johtaa pitkäaikaista laitoshoitoa tarvitsevien henkilöiden määrän lisääntymiseen ja vammaisten entistä pahempaan sosiaaliseen syrjäytymiseen EU:ssa, mikä on selkeästi vastoin vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevaan YK:n yleissopimukseen ja Euroopan vammaisstrategiaan 2010–2020 perustuvia EU:n sitoumuksia; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että tämä johtaa pitkäaikaista laitoshoitoa tarvitsevien henkilöiden määrän lisääntymiseen ja vammaisten entistä pahempaan sosiaaliseen syrjäytymiseen EU:ssa, mikä on selkeästi vastoin vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevaan YK:n yleissopimukseen ja Euroopan vammaisstrategiaan 2010–2020 perustuvia EU:n sitoumuksia;

| 16. | korostaa, että vammaisille tarkoitettua hoitoa olisi tarjottava niin, että saatavuus on helppoa paitsi infrastruktuurin myös viestinnän kannalta, mikä on erityisen tärkeää kehitysvammaisten tapauksessa (oppimisvaikeudet); korostaa tarvetta kannustaa kouluttamaan hoitajia ja yleislääkäreitä hoidon antamiseksi helposti saatavilla olevalla tavalla; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että vammaisille tarkoitettua hoitoa olisi tarjottava niin, että saatavuus on helppoa paitsi infrastruktuurin myös viestinnän kannalta, mikä on erityisen tärkeää kehitysvammaisten tapauksessa (oppimisvaikeudet); korostaa tarvetta kannustaa kouluttamaan hoitajia ja yleislääkäreitä hoidon antamiseksi helposti saatavilla olevalla tavalla;

| 17. | katsoo, että nuorten tai muiden heikossa asemassa olevien ryhmien hoito- ja tukipalveluihin kohdistuvat leikkaukset vievät todennäköisesti pohjan EU:n nykyisiltä aktiivisen osallisuuden politiikoilta; korostaa, että korkea nuorisotyöttömyysaste asettaa lisäpaineita kaikentyyppisille sosiaalipalveluille ja että kohdennetut toimet voisivat auttaa; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että nuorten tai muiden heikossa asemassa olevien ryhmien hoito- ja tukipalveluihin kohdistuvat leikkaukset vievät todennäköisesti pohjan EU:n nykyisiltä aktiivisen osallisuuden politiikoilta; korostaa, että korkea nuorisotyöttömyysaste asettaa lisäpaineita kaikentyyppisille sosiaalipalveluille ja että kohdennetut toimet voisivat auttaa;

| 18. | toteaa, että kasvavan työttömyyden ja kriisistä johtuvan pitkäaikaistyöttömyyden vuoksi suurelta osalta kansalaisiamme – pitkäaikaistyöttömiltä ja heidän huollettaviltaan – evätään pääsy julkisen terveydenhuoltojärjestelmän, sosiaaliturvan ja terveydenhuollon piiriin; kehottaa jäsenvaltioita ja varsinkin niitä, joiden työttömyysasteet ovat korkeimmat, puuttumaan tehokkaasti ja nopeasti tähän vakavaan ongelmaan toteuttamalla tarvittavia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että kasvavan työttömyyden ja kriisistä johtuvan pitkäaikaistyöttömyyden vuoksi suurelta osalta kansalaisiamme – pitkäaikaistyöttömiltä ja heidän huollettaviltaan – evätään pääsy julkisen terveydenhuoltojärjestelmän, sosiaaliturvan ja terveydenhuollon piiriin; kehottaa jäsenvaltioita ja varsinkin niitä, joiden työttömyysasteet ovat korkeimmat, puuttumaan tehokkaasti ja nopeasti tähän vakavaan ongelmaan toteuttamalla tarvittavia toimenpiteitä;

| 19. | pitää ilahduttavana 20. helmikuuta 2013 annettua komission suositusta ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre”; toteaa, että lasten varhaisvuosiin tehdyt investoinnit ovat tärkeitä ja kustannustehokkaita, koska niiden avulla voidaan kehittää lasten koko potentiaalia; toteaa, että investoinnit laadukkaisiin sosiaalipalveluihin ovat olennainen edellytys asianmukaisten ja tehokkaiden lastensuojelupalvelujen kehittämiselle ja kattavien ennaltaehkäisystrategioiden luomiselle; muistuttaa, että on tärkeää soveltaa koko elämänkaaren kattavaa näkökulmaa ja edistää terveyttä, ennaltaehkäisyä ja varhaista diagnosointia; korostaa, että äskettäinen tuhkarokkopandemia on osoittanut, miten tärkeitä lasten ilmaiset rokotukset ovat kansanterveydelle; |
| --- | --- |

19.

pitää ilahduttavana 20. helmikuuta 2013 annettua komission suositusta ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre”; toteaa, että lasten varhaisvuosiin tehdyt investoinnit ovat tärkeitä ja kustannustehokkaita, koska niiden avulla voidaan kehittää lasten koko potentiaalia; toteaa, että investoinnit laadukkaisiin sosiaalipalveluihin ovat olennainen edellytys asianmukaisten ja tehokkaiden lastensuojelupalvelujen kehittämiselle ja kattavien ennaltaehkäisystrategioiden luomiselle; muistuttaa, että on tärkeää soveltaa koko elämänkaaren kattavaa näkökulmaa ja edistää terveyttä, ennaltaehkäisyä ja varhaista diagnosointia; korostaa, että äskettäinen tuhkarokkopandemia on osoittanut, miten tärkeitä lasten ilmaiset rokotukset ovat kansanterveydelle;

| 20. | tunnustaa omaishoitajina toimivien perheenjäsenten ja vapaaehtoisten (epävirallinen hoito) valtavan sosiaalisen ja taloudellisen merkityksen ja on tietoinen siitä, että heidän vastuunsa lisääntyy palvelujen tarjonnan supistamisen tai palvelujen kustannusten kasvun myötä; katsoo, että säästötoimenpiteet eivät saisi johtaa siihen, että epäviralliset hoitajat ylikuormittuvat yhä enemmän; korostaa omaishoitajien asiantuntemuksen tunnustamista ja laadukkaan työn takaamista; kehottaa tukemaan ja avustamaan omaishoitajina toimivia perheenjäseniä hoidon ja uran yhdistämisessä ja katsoo, että omaishoitajana vietetty aika on laskettava mukaan eläkettä kerryttäviin vuosiin; korostaa, että EU:ssa suurin osa hoidosta annetaan epäviralliselta pohjalta, eli siitä vastaavat perheenjäsenet ja vapaaehtoiset, ja kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia lisäämään tämän panoksen arvostusta ja siitä saatavaa taloudellista palkkiota; |
| --- | --- |

20.

tunnustaa omaishoitajina toimivien perheenjäsenten ja vapaaehtoisten (epävirallinen hoito) valtavan sosiaalisen ja taloudellisen merkityksen ja on tietoinen siitä, että heidän vastuunsa lisääntyy palvelujen tarjonnan supistamisen tai palvelujen kustannusten kasvun myötä; katsoo, että säästötoimenpiteet eivät saisi johtaa siihen, että epäviralliset hoitajat ylikuormittuvat yhä enemmän; korostaa omaishoitajien asiantuntemuksen tunnustamista ja laadukkaan työn takaamista; kehottaa tukemaan ja avustamaan omaishoitajina toimivia perheenjäseniä hoidon ja uran yhdistämisessä ja katsoo, että omaishoitajana vietetty aika on laskettava mukaan eläkettä kerryttäviin vuosiin; korostaa, että EU:ssa suurin osa hoidosta annetaan epäviralliselta pohjalta, eli siitä vastaavat perheenjäsenet ja vapaaehtoiset, ja kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia lisäämään tämän panoksen arvostusta ja siitä saatavaa taloudellista palkkiota;

| 21. | toteaa, että yhä useammat naiset käyvät ansiotyössä (vaikkakin he ansaitsevat 18 prosenttia vähemmän kuin miehet) ja että samanaikaisesti naiset ovat yhä suhteellisen usein omaishoitajia (78 prosenttia kaikista hoitajista on naisia), mikä tekee vaikeaksi työ- ja perhe-elämän tyydyttävän tasapainon tavoitteen saavuttamisen; katsoo, että yleisesti ottaen joustavat työvaihtoehdot ovat tärkeitä ihmisille työn ja omaishoidon yhdistämisen edistämisessä; on huolissaan palveluiden supistusten ja niiden kasvavien kustannusten kielteisestä vaikutuksesta naisten työllisyyteen, perheen ja työn yhteensovittamiseen, sukupuolten tasa-arvoon ja terveeseen ikääntymiseen; |
| --- | --- |

21.

toteaa, että yhä useammat naiset käyvät ansiotyössä (vaikkakin he ansaitsevat 18 prosenttia vähemmän kuin miehet) ja että samanaikaisesti naiset ovat yhä suhteellisen usein omaishoitajia (78 prosenttia kaikista hoitajista on naisia), mikä tekee vaikeaksi työ- ja perhe-elämän tyydyttävän tasapainon tavoitteen saavuttamisen; katsoo, että yleisesti ottaen joustavat työvaihtoehdot ovat tärkeitä ihmisille työn ja omaishoidon yhdistämisen edistämisessä; on huolissaan palveluiden supistusten ja niiden kasvavien kustannusten kielteisestä vaikutuksesta naisten työllisyyteen, perheen ja työn yhteensovittamiseen, sukupuolten tasa-arvoon ja terveeseen ikääntymiseen;

| 22. | muistuttaa, että EU on yksilöinyt terveydenhuoltoalan potentiaaliseksi työllisyyden kasvualaksi ja että parlamentin mielestä tarvitaan parempaa palkkaa ja koulutusta, jotta alasta saataisiin kiinnostava uravaihtoehto ja parannettaisiin palvelun laatua; huomauttaa, että joissakin terveydenhuolto- ja hoitoalan osissa työntekijöiden puute on huomattava, ja kehottaa jäsenvaltioita edistämään nuorten kiinnostusta hoitoalan koulutusta kohtaan ja kehottaa antamaan koulutusta, joka auttaa hoitajia ja palveluntarjoajia ymmärtämään paremmin hoidon saajien tarpeita; |
| --- | --- |

22.

muistuttaa, että EU on yksilöinyt terveydenhuoltoalan potentiaaliseksi työllisyyden kasvualaksi ja että parlamentin mielestä tarvitaan parempaa palkkaa ja koulutusta, jotta alasta saataisiin kiinnostava uravaihtoehto ja parannettaisiin palvelun laatua; huomauttaa, että joissakin terveydenhuolto- ja hoitoalan osissa työntekijöiden puute on huomattava, ja kehottaa jäsenvaltioita edistämään nuorten kiinnostusta hoitoalan koulutusta kohtaan ja kehottaa antamaan koulutusta, joka auttaa hoitajia ja palveluntarjoajia ymmärtämään paremmin hoidon saajien tarpeita;

| 23. | korostaa liikkuvien palvelujen kasvavaa merkitystä, sillä niiden avulla palvelut tuodaan niitä tarvitseville kaupungeissa ja maaseudulla; |
| --- | --- |

23.

korostaa liikkuvien palvelujen kasvavaa merkitystä, sillä niiden avulla palvelut tuodaan niitä tarvitseville kaupungeissa ja maaseudulla;

| 24. | korostaa vapaaehtoisten arvokasta panosta hoitoa tarvitsevien ikääntyneiden hoidossa sekä tarvittaessa muista erillään yksin asuvien hoidossa; |
| --- | --- |

24.

korostaa vapaaehtoisten arvokasta panosta hoitoa tarvitsevien ikääntyneiden hoidossa sekä tarvittaessa muista erillään yksin asuvien hoidossa;

| 25. | pitää ilahduttavana, että aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus on valittu vastaamaan väestön ikääntymisen aiheuttamiin haasteisiin; ottaa huomioon, että siinä asetetaan tavoitteeksi lisätä vuoteen 2020 mennessä EU:n kansalaisten terveiden elinvuosien määrää kahdella vuodella; ottaa huomioon, että siinä myös tavoitellaan Euroopalle kolmea etua seuraavasti:






  i) | ikääntyneiden terveyden ja elämänlaadun kohentaminen |
| --- | --- | --- |

25.

pitää ilahduttavana, että aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus on valittu vastaamaan väestön ikääntymisen aiheuttamiin haasteisiin; ottaa huomioon, että siinä asetetaan tavoitteeksi lisätä vuoteen 2020 mennessä EU:n kansalaisten terveiden elinvuosien määrää kahdella vuodella; ottaa huomioon, että siinä myös tavoitellaan Euroopalle kolmea etua seuraavasti:

i)

ikääntyneiden terveyden ja elämänlaadun kohentaminen

| ii) | hoitojärjestelmien kestävyyden ja tehokkuuden parantaminen ja |
| --- | --- |

ii)

hoitojärjestelmien kestävyyden ja tehokkuuden parantaminen ja

| iii) | kasvun ja uusien markkinoiden luominen yrityksille; |
| --- | --- |

iii)

kasvun ja uusien markkinoiden luominen yrityksille;

| 26. | antaa arvoa kolmannen sektorin ja vapaaehtoisjärjestöjen tekemälle työlle, mutta katsoo, ettei se saisi korvata valtion velvollisuutta tarjota sellaisia korkealaatuisia, luotettavia ja kohtuuhintaisia palveluita, jotka ovat kaikkien saatavissa julkisena ja julkisin varoin tuettuna hyödykkeenä; |
| --- | --- |

26.

antaa arvoa kolmannen sektorin ja vapaaehtoisjärjestöjen tekemälle työlle, mutta katsoo, ettei se saisi korvata valtion velvollisuutta tarjota sellaisia korkealaatuisia, luotettavia ja kohtuuhintaisia palveluita, jotka ovat kaikkien saatavissa julkisena ja julkisin varoin tuettuna hyödykkeenä;

| 27. | korostaa pitkäaikaishoitoa koskevaa eurooppalaista laatukehystä (European Quality Framework for Long-Term Care), jossa esitetään hoitoa tarvitsevien ikääntyneiden ihmisarvoa ja hyvinvointia koskevat periaatteet ja suuntaviivat ja joka julkaistiin osana komission WeDO-hanketta (26); |
| --- | --- |

27.

korostaa pitkäaikaishoitoa koskevaa eurooppalaista laatukehystä (European Quality Framework for Long-Term Care), jossa esitetään hoitoa tarvitsevien ikääntyneiden ihmisarvoa ja hyvinvointia koskevat periaatteet ja suuntaviivat ja joka julkaistiin osana komission WeDO-hanketta (26);

| 28. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan terveystietämystä ja tarjoamaan soveliasta tietoa palveluista, jotka ovat sellaisten haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien saatavissa, joiden on usein vaikea saada tarvitsemiaan palveluja; katsoo, että yhtä tärkeää on hoitoa saavien ja hoitajien osallistuminen heihin vaikuttaviin päätöksentekoprosesseihin; |
| --- | --- |

28.

kehottaa jäsenvaltioita parantamaan terveystietämystä ja tarjoamaan soveliasta tietoa palveluista, jotka ovat sellaisten haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien saatavissa, joiden on usein vaikea saada tarvitsemiaan palveluja; katsoo, että yhtä tärkeää on hoitoa saavien ja hoitajien osallistuminen heihin vaikuttaviin päätöksentekoprosesseihin;

Suositukset

| 29. | kehottaa komissiota hankkimaan terveydenhoitopalvelujen saatavuudesta vertailukelpoista ja tuoretta tietoa perustavanlaatuisen analyysin muodossa; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota hankkimaan terveydenhoitopalvelujen saatavuudesta vertailukelpoista ja tuoretta tietoa perustavanlaatuisen analyysin muodossa;

| 30. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhteistyössä kaikkien asianomaisten sidosryhmien kanssa seuraamaan, millainen kansallinen politiikka haittaa Eurooppa 2020 -strategian mukaisen köyhyyden vähentämistavoitteen saavuttamista, ja puuttumaan siihen kansallisissa uudistussuunnitelmissa; kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin, poistamaan osallistumista haittaavia esteitä, parantamaan ja vahvistamaan käyttöastetta ja ennalta ehkäiseviä toimia varhaisessa vaiheessa, jotta voidaan palata oikeuksiin perustuvaan lähestymistapaan ja välttää toimimatta jättämisestä aiheutuvia pitkän aikavälin vahinkoja ja kustannuksia; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhteistyössä kaikkien asianomaisten sidosryhmien kanssa seuraamaan, millainen kansallinen politiikka haittaa Eurooppa 2020 -strategian mukaisen köyhyyden vähentämistavoitteen saavuttamista, ja puuttumaan siihen kansallisissa uudistussuunnitelmissa; kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin, poistamaan osallistumista haittaavia esteitä, parantamaan ja vahvistamaan käyttöastetta ja ennalta ehkäiseviä toimia varhaisessa vaiheessa, jotta voidaan palata oikeuksiin perustuvaan lähestymistapaan ja välttää toimimatta jättämisestä aiheutuvia pitkän aikavälin vahinkoja ja kustannuksia;

| 31. | kehottaa komissiota, työmarkkinaosapuolia ja jäsenvaltioita toimimaan aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisen teemavuoden (2012) vahvuuksista ja heikkouksista tehdyn analyysin tulosten perusteella; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota, työmarkkinaosapuolia ja jäsenvaltioita toimimaan aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisen teemavuoden (2012) vahvuuksista ja heikkouksista tehdyn analyysin tulosten perusteella;

| 32. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä mahdollisimman monen ohjelman toteuttamiseksi, jotta liikkuvuuden alalla parannetaan heikoimmassa asemassa olevien ryhmien ja etenkin lasten ja nuorten terveysnormeja, koska tämä on tunnustettu perusoikeudeksi EU:ssa; |
| --- | --- |

32.

kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä mahdollisimman monen ohjelman toteuttamiseksi, jotta liikkuvuuden alalla parannetaan heikoimmassa asemassa olevien ryhmien ja etenkin lasten ja nuorten terveysnormeja, koska tämä on tunnustettu perusoikeudeksi EU:ssa;

| 33. | kehottaa komissiota tutkimaan jännitteet, joita saattaa syntyä asetuksen (EY) N:o 883/2004 (27) mukaisten sosiaaliturvaan liittyvien oikeuksien ja direktiivin 2004/38/EY (28), täytäntöönpanon välille, jotta komissio voisi suositella muutoksia soveltamisalan puutteiden korjaamiseksi; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota tutkimaan jännitteet, joita saattaa syntyä asetuksen (EY) N:o 883/2004 (27) mukaisten sosiaaliturvaan liittyvien oikeuksien ja direktiivin 2004/38/EY (28), täytäntöönpanon välille, jotta komissio voisi suositella muutoksia soveltamisalan puutteiden korjaamiseksi;

| 34. | kehottaa komissiota ja kaikkia jäsenvaltioita asettamaan ensisijaisia tavoitteita, poistamaan miesten ja naisten välisen epätasa-arvon ja tarjoamaan naisille tehokkaita terveyspalveluita ja perhesuunnittelua sekä kiinnittämään erityistä huomiota myös muihin heikossa asemassa oleviin ryhmiin, jotka tarvitsevat sosiaalista terveydensuojelua; |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota ja kaikkia jäsenvaltioita asettamaan ensisijaisia tavoitteita, poistamaan miesten ja naisten välisen epätasa-arvon ja tarjoamaan naisille tehokkaita terveyspalveluita ja perhesuunnittelua sekä kiinnittämään erityistä huomiota myös muihin heikossa asemassa oleviin ryhmiin, jotka tarvitsevat sosiaalista terveydensuojelua;

| 35. | kehottaa komissiota sisällyttämään taloudellista tukea saavien maiden kanssa tehtäviin sopimuksiin sosiaalisia suojalausekkeita terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen sekä sosiaaliturvajärjestelmien turvaamiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään telelääketieteen kaltaisten uusien tekniikoiden käyttöä hoidon saannin helpottamiseksi; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota sisällyttämään taloudellista tukea saavien maiden kanssa tehtäviin sopimuksiin sosiaalisia suojalausekkeita terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen sekä sosiaaliturvajärjestelmien turvaamiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään telelääketieteen kaltaisten uusien tekniikoiden käyttöä hoidon saannin helpottamiseksi;

| 36. | kehottaa komissiota edistämään yhtäläistä pääsyä varhaiskasvatuksen pariin ja myöntämään riittävää tukea tähän tarkoitukseen; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota edistämään yhtäläistä pääsyä varhaiskasvatuksen pariin ja myöntämään riittävää tukea tähän tarkoitukseen;

| 37. | vaatii jäsenvaltioita tarjoamaan yhteisöperustaisia palveluja vammaisille lapsille; |
| --- | --- |

37.

vaatii jäsenvaltioita tarjoamaan yhteisöperustaisia palveluja vammaisille lapsille;

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita kartoittamaan ja poistamaan esteitä, joita liittyy vammaisten pääsyyn julkisiin kulkuvälineisiin sekä palvelujen ja tietojen saantiin; |
| --- | --- |

38.

kehottaa jäsenvaltioita kartoittamaan ja poistamaan esteitä, joita liittyy vammaisten pääsyyn julkisiin kulkuvälineisiin sekä palvelujen ja tietojen saantiin;

| 39. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan painopisteitä, jotta voidaan poistaa puutteita ja tarjota heikossa asemassa oleville ryhmille, mukaan luettuina köyhät naiset, maahanmuuttajat ja romanit, todellista terveydenhuoltopalvelujen saatavuutta sosiaali- ja terveydenhuollon alalla siten, että varmistetaan terveydenhuollon kohtuhintaisuus, saatavuus ja laatu sekä toimiva ja tehokas organisointi ja riittävä rahoitus kaikilla maantieteellisillä alueilla; |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan painopisteitä, jotta voidaan poistaa puutteita ja tarjota heikossa asemassa oleville ryhmille, mukaan luettuina köyhät naiset, maahanmuuttajat ja romanit, todellista terveydenhuoltopalvelujen saatavuutta sosiaali- ja terveydenhuollon alalla siten, että varmistetaan terveydenhuollon kohtuhintaisuus, saatavuus ja laatu sekä toimiva ja tehokas organisointi ja riittävä rahoitus kaikilla maantieteellisillä alueilla;

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla edistetään terveyttä ja tautien ehkäisemistä heikoimmassa asemassa oleville ryhmille tarjottavan maksuttoman, yleisen ja korkealaatuisen terveydenhuollon avulla siten, että erityistä huomiota kiinnitetään perusterveydenhuollon, ehkäisevän terveydenhoidon, diagnoosien, hoidon ja kuntoutuksen takaamiseen; kehottaa varmistamaan vaadittavat välineet, joilla torjutaan naisten tärkeimpiä kansanterveydellisiä ongelmia, ja takaamaan oikeuden seksuaali- ja lisääntymisterveydenhuoltoon, väkivallan uhreiksi joutuneiden naisten terveyspalveluihin ja imeväisten terveydenhuoltoon; |
| --- | --- |

40.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla edistetään terveyttä ja tautien ehkäisemistä heikoimmassa asemassa oleville ryhmille tarjottavan maksuttoman, yleisen ja korkealaatuisen terveydenhuollon avulla siten, että erityistä huomiota kiinnitetään perusterveydenhuollon, ehkäisevän terveydenhoidon, diagnoosien, hoidon ja kuntoutuksen takaamiseen; kehottaa varmistamaan vaadittavat välineet, joilla torjutaan naisten tärkeimpiä kansanterveydellisiä ongelmia, ja takaamaan oikeuden seksuaali- ja lisääntymisterveydenhuoltoon, väkivallan uhreiksi joutuneiden naisten terveyspalveluihin ja imeväisten terveydenhuoltoon;

| 41. | kehottaa jäsenvaltioita yhteistyössä komission kanssa tarkastelemaan syvällisemmin yhteyttä toisaalta fyysisen ja psyykkisen terveyden ja toisaalta työttömyyden ja työpaikkojen epävarmuuden välillä – jotka kriisin yhteydessä ovat osoittautuneet vakavaksi ongelmaksi – jotta voidaan asianmukaisesti laatia suunnitelma tällaisten haitallisten seurausten estämiseksi ja niihin puuttumiseksi; |
| --- | --- |

41.

kehottaa jäsenvaltioita yhteistyössä komission kanssa tarkastelemaan syvällisemmin yhteyttä toisaalta fyysisen ja psyykkisen terveyden ja toisaalta työttömyyden ja työpaikkojen epävarmuuden välillä – jotka kriisin yhteydessä ovat osoittautuneet vakavaksi ongelmaksi – jotta voidaan asianmukaisesti laatia suunnitelma tällaisten haitallisten seurausten estämiseksi ja niihin puuttumiseksi;

| 42. | suosittelee painokkaasti, että jäsenvaltiot vahvistavat terveyspalvelujaan tehostamalla ennaltaehkäisyä ja perusterveydenhuoltoa ja keskittyvät naisten terveyden parantamiseen ja hoitoon pääsyyn ja erityisesti kaupunkikeskuksista etäällä eläviin naisiin sekä heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä – lapsia ja nuoria sekä ikääntyneitä, vammaisia, työttömiä ja asunnottomia henkilöitä – koskeviin toimiin, joilla varmistetaan kaikkien oikeus säännölliseen lääketieteelliseen seurantaan. |
| --- | --- |

42.

suosittelee painokkaasti, että jäsenvaltiot vahvistavat terveyspalvelujaan tehostamalla ennaltaehkäisyä ja perusterveydenhuoltoa ja keskittyvät naisten terveyden parantamiseen ja hoitoon pääsyyn ja erityisesti kaupunkikeskuksista etäällä eläviin naisiin sekä heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä – lapsia ja nuoria sekä ikääntyneitä, vammaisia, työttömiä ja asunnottomia henkilöitä – koskeviin toimiin, joilla varmistetaan kaikkien oikeus säännölliseen lääketieteelliseen seurantaan.

| 43. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tunnustamaan, että raskaudenaikainen ja vastasyntyneiden hoito erityisesti ennenaikaisten synnytysten tapauksessa on yksi kansanterveyden painopisteistä, ja kehottaa niitä sisällyttämään ne kansanterveyttä koskeviin Euroopan ja jäsenvaltioiden strategioihin; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tunnustamaan, että raskaudenaikainen ja vastasyntyneiden hoito erityisesti ennenaikaisten synnytysten tapauksessa on yksi kansanterveyden painopisteistä, ja kehottaa niitä sisällyttämään ne kansanterveyttä koskeviin Euroopan ja jäsenvaltioiden strategioihin;

| 44. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikille hedelmöitystä edeltävästä, raskausajan hoidosta ja vastasyntyneen hoidosta vastaaville terveydenhuollon henkilöille tarjotaan tarkoituksenmukaista ja jatkuvaa opetusta ja koulutuskursseja, jotta voidaan välttää ennenaikaiset syntymät ja vähentää kroonisia sairauksia, joista ennenaikaisesti syntyneet kärsivät; |
| --- | --- |

44.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikille hedelmöitystä edeltävästä, raskausajan hoidosta ja vastasyntyneen hoidosta vastaaville terveydenhuollon henkilöille tarjotaan tarkoituksenmukaista ja jatkuvaa opetusta ja koulutuskursseja, jotta voidaan välttää ennenaikaiset syntymät ja vähentää kroonisia sairauksia, joista ennenaikaisesti syntyneet kärsivät;

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että naiset saavat asianmukaista tukea raskauden ja imetyksen aikana sekä sen jälkeen ja että naisille tarjotaan tarvittaessa maksuttomia hoito- ja neuvontapalveluita sekä riittävää ravintoa erityisesti silloin, jos he ovat nykyisen talouskriisin vuoksi vaarassa ajautua köyhyyteen ja syrjäytyä; |
| --- | --- |

45.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että naiset saavat asianmukaista tukea raskauden ja imetyksen aikana sekä sen jälkeen ja että naisille tarjotaan tarvittaessa maksuttomia hoito- ja neuvontapalveluita sekä riittävää ravintoa erityisesti silloin, jos he ovat nykyisen talouskriisin vuoksi vaarassa ajautua köyhyyteen ja syrjäytyä;

| 46. | vaatii jäsenvaltioita kehittämään sopivia keinoja tarjota ihmisille sosiaali- ja terveydenhuoltoalan vastaanottoaikoja, jotta voidaan ottaa paremmin huomioon köyhimpien elinolot; |
| --- | --- |

46.

vaatii jäsenvaltioita kehittämään sopivia keinoja tarjota ihmisille sosiaali- ja terveydenhuoltoalan vastaanottoaikoja, jotta voidaan ottaa paremmin huomioon köyhimpien elinolot;

| 47. | kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan helposti saatavilla olevaa ja selkeää tietoa maahanmuuttajien oikeuksista kaikilla asianomaisilla kielillä ja myös romanikielellä; |
| --- | --- |

47.

kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan helposti saatavilla olevaa ja selkeää tietoa maahanmuuttajien oikeuksista kaikilla asianomaisilla kielillä ja myös romanikielellä;

| 48. | kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään toimenpiteisiin viharikoksia vastaan ja edistämään syrjinnän vastaisia politiikkoja vahvistamalla tarvittaessa kansallisia syrjinnänvastaisia elimiä ja tukemalla viranomaisten koulutusta; |
| --- | --- |

48.

kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään toimenpiteisiin viharikoksia vastaan ja edistämään syrjinnän vastaisia politiikkoja vahvistamalla tarvittaessa kansallisia syrjinnänvastaisia elimiä ja tukemalla viranomaisten koulutusta;

| 49. | vaatii jäsenvaltioita panemaan täytäntöön SEUT-sopimuksen 19 artiklan ja hyväksymään uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta annetun direktiiviehdotuksen (29), jotta kielletään uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä ja saatetaan voimaan yhtäläisen kohtelun periaate sosiaalisen suojelun ja myös sosiaaliturvan ja terveydenhoidon, koulutuksen sekä yleisesti tarjottavien tavaroiden ja palvelujen, myös asumisen, saatavuuden ja tarjonnan aloilla; |
| --- | --- |

49.

vaatii jäsenvaltioita panemaan täytäntöön SEUT-sopimuksen 19 artiklan ja hyväksymään uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta annetun direktiiviehdotuksen (29), jotta kielletään uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä ja saatetaan voimaan yhtäläisen kohtelun periaate sosiaalisen suojelun ja myös sosiaaliturvan ja terveydenhoidon, koulutuksen sekä yleisesti tarjottavien tavaroiden ja palvelujen, myös asumisen, saatavuuden ja tarjonnan aloilla;

| 50. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään vaikutustenarviointeja sen varmistamiseksi, että heikoimmassa asemassa oleviin mahdollisesti vaikuttavat toimenpiteet ovat EU:n perusoikeuskirjassa vahvistettujen periaatteiden ja rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta annetun direktiivin 2000/43/EY (30) mukaisia; |
| --- | --- |

50.

kehottaa jäsenvaltioita tekemään vaikutustenarviointeja sen varmistamiseksi, että heikoimmassa asemassa oleviin mahdollisesti vaikuttavat toimenpiteet ovat EU:n perusoikeuskirjassa vahvistettujen periaatteiden ja rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta annetun direktiivin 2000/43/EY (30) mukaisia;

| 51. | kehottaa jäsenvaltioita ehkäisemään asunnottomuutta, tarjoamaan asunnottomille tarvittavaa hoitoa ja jättämään asunnottomuuden kriminalisoimatta kansallisessa lainsäädännössään; |
| --- | --- |

51.

kehottaa jäsenvaltioita ehkäisemään asunnottomuutta, tarjoamaan asunnottomille tarvittavaa hoitoa ja jättämään asunnottomuuden kriminalisoimatta kansallisessa lainsäädännössään;

| 52. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että sosiaalisen innovoinnin ja/tai terveydenhoitoon liittyvien palvelujen tueksi suunnitellut politiikat tai rahoitusohjelmat kohdistetaan sosiaaliset tarpeet parhaiten täyttäviin ja ihmisten elämänlaatua parantaviin palveluihin ja että niitä kehitetään tiiviissä yhteistyössä ja neuvotellen heikossa asemassa olevia ryhmiä puolustavien ja edustavien organisaatioiden kanssa; |
| --- | --- |

52.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että sosiaalisen innovoinnin ja/tai terveydenhoitoon liittyvien palvelujen tueksi suunnitellut politiikat tai rahoitusohjelmat kohdistetaan sosiaaliset tarpeet parhaiten täyttäviin ja ihmisten elämänlaatua parantaviin palveluihin ja että niitä kehitetään tiiviissä yhteistyössä ja neuvotellen heikossa asemassa olevia ryhmiä puolustavien ja edustavien organisaatioiden kanssa;

| 53. | viittaa sosiaalista yrittäjyyttä koskevan parlamentin aloitteen soveltamisalaan ja korostaa yhteisötalouden merkitystä, sillä se voi yhdessä yhteiskunnallisten yritysten kanssa vahvistaa tehokkaasti sosiaali- ja terveydenhuollon nopeasti kasvavaa alaa; |
| --- | --- |

53.

viittaa sosiaalista yrittäjyyttä koskevan parlamentin aloitteen soveltamisalaan ja korostaa yhteisötalouden merkitystä, sillä se voi yhdessä yhteiskunnallisten yritysten kanssa vahvistaa tehokkaasti sosiaali- ja terveydenhuollon nopeasti kasvavaa alaa;

| 54. | kehottaa komissiota ja neuvostoa tekemään yhteistyötä parlamentin kanssa, jotta voidaan lisätä haavoittuvia ryhmiä koskevien ohjelmien rahoitusta; kehottaa komissiota toteuttamaan kaikki sen käytettävissä olevat toimet, jotta voidaan varmistaa, käyttää ja maksaa täysin varat, jotka liittyvät Euroopan sosiaalirahastoon, vähävaraisimmille suunnattuun eurooppalaisen avun rahastoon ja heikossa asemassa tai syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden tarpeiden täyttämiseen tarkoitettuihin muihin vastaaviin välineisiin, ja kehottaa tukemaan tukemaan jäsenvaltioiden pyrkimyksiä Eurooppa 2020 -strategian köyhyyden vähentämistavoitteen saavuttamiseksi sekä innovoinnin ja laadun edistämiseksi terveys- ja hoitoalalla; pitää tärkeinä asiaan liittyviä rahoitusvälineitä, kuten sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevaa EU:n ohjelmaa sekä eurooppalaista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunutta rahastoa; |
| --- | --- |

54.

kehottaa komissiota ja neuvostoa tekemään yhteistyötä parlamentin kanssa, jotta voidaan lisätä haavoittuvia ryhmiä koskevien ohjelmien rahoitusta; kehottaa komissiota toteuttamaan kaikki sen käytettävissä olevat toimet, jotta voidaan varmistaa, käyttää ja maksaa täysin varat, jotka liittyvät Euroopan sosiaalirahastoon, vähävaraisimmille suunnattuun eurooppalaisen avun rahastoon ja heikossa asemassa tai syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden tarpeiden täyttämiseen tarkoitettuihin muihin vastaaviin välineisiin, ja kehottaa tukemaan tukemaan jäsenvaltioiden pyrkimyksiä Eurooppa 2020 -strategian köyhyyden vähentämistavoitteen saavuttamiseksi sekä innovoinnin ja laadun edistämiseksi terveys- ja hoitoalalla; pitää tärkeinä asiaan liittyviä rahoitusvälineitä, kuten sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevaa EU:n ohjelmaa sekä eurooppalaista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunutta rahastoa;

| 55. | kehottaa komissiota laatimaan joukon objektiivisia ja subjektiivisia ja myös sosiaalisia indikaattoreita, joiden avulla voidaan mitata ja julkaista säännöllisesti hyvinvoinnin aineellisia ja muita osatekijöitä, jotta voidaan täydentää EU:n ja jäsenvaltioiden bkt- ja työttömyysindikaattoreita sekä mitata yhteiskunnallista kehitystä eikä pelkästään talouden kehitystä; |
| --- | --- |

55.

kehottaa komissiota laatimaan joukon objektiivisia ja subjektiivisia ja myös sosiaalisia indikaattoreita, joiden avulla voidaan mitata ja julkaista säännöllisesti hyvinvoinnin aineellisia ja muita osatekijöitä, jotta voidaan täydentää EU:n ja jäsenvaltioiden bkt- ja työttömyysindikaattoreita sekä mitata yhteiskunnallista kehitystä eikä pelkästään talouden kehitystä;

| 56. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tunnustamaan nimenomaisesti epävirallisten hoitajien korvaamattoman panoksen; kehottaa jäsenvaltioita ylläpitämään omaishoitajia ja vapaaehtoissektoria tukevia kohdennettuja toimenpiteitä ja pyrkimään entistä henkilökohtaisempiin, laadukkaampiin ja kustannustehokkaampiin toimiin, joita ovat esimerkiksi toimenpiteet, jotka mahdollistavat perhe- ja työelämän yhteensovittamisen, parantavat epävirallisten ja virallisten hoitajien välistä yhteistyötä ja koordinointia ja varmistavat asianmukaisen sosiaaliturvapolitiikan sekä hoitajien koulutuksen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään johdonmukaisen kehyksen kaikentyyppisiä hoitovapaita varten; kehottaa komissiota esittämään hoitajien vapaita koskevaa direktiiviä perussopimusten mukaista toissijaisuusperiaatetta noudattaen; |
| --- | --- |

56.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tunnustamaan nimenomaisesti epävirallisten hoitajien korvaamattoman panoksen; kehottaa jäsenvaltioita ylläpitämään omaishoitajia ja vapaaehtoissektoria tukevia kohdennettuja toimenpiteitä ja pyrkimään entistä henkilökohtaisempiin, laadukkaampiin ja kustannustehokkaampiin toimiin, joita ovat esimerkiksi toimenpiteet, jotka mahdollistavat perhe- ja työelämän yhteensovittamisen, parantavat epävirallisten ja virallisten hoitajien välistä yhteistyötä ja koordinointia ja varmistavat asianmukaisen sosiaaliturvapolitiikan sekä hoitajien koulutuksen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään johdonmukaisen kehyksen kaikentyyppisiä hoitovapaita varten; kehottaa komissiota esittämään hoitajien vapaita koskevaa direktiiviä perussopimusten mukaista toissijaisuusperiaatetta noudattaen;

| 57. | kehottaa jäsenvaltioita antamaan asianmukaisilla kielillä ja asianmukaisessa muodossa täsmällistä ja helposti ymmärrettävää tietoa oikeudesta hoitoon ja saattamaan sen laajasti saataville; |
| --- | --- |

57.

kehottaa jäsenvaltioita antamaan asianmukaisilla kielillä ja asianmukaisessa muodossa täsmällistä ja helposti ymmärrettävää tietoa oikeudesta hoitoon ja saattamaan sen laajasti saataville;

| 58. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia laatimaan hoitoalan ammatillisista profiileista selvät määritelmät, joiden avulla on mahdollista rajata tarkasti oikeudet ja velvoitteet; |
| --- | --- |

58.

kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia laatimaan hoitoalan ammatillisista profiileista selvät määritelmät, joiden avulla on mahdollista rajata tarkasti oikeudet ja velvoitteet;

| 59. | kehottaa jäsenvaltioita integroimaan kaikki paikallisen, alueellisen ja kansallisen tason potentiaaliset toimijat ja työmarkkinaosapuolet aloitteisiin, joilla pyritään edistämään ennaltaehkäisyä, terveydenhuoltoa ja sosiaalipalveluja; |
| --- | --- |

59.

kehottaa jäsenvaltioita integroimaan kaikki paikallisen, alueellisen ja kansallisen tason potentiaaliset toimijat ja työmarkkinaosapuolet aloitteisiin, joilla pyritään edistämään ennaltaehkäisyä, terveydenhuoltoa ja sosiaalipalveluja;

| 60. | vaatii jäsenvaltioita edistämään hoito- ja tukialojen tarvitsemia koulutusohjelmia ja tarjoamaan apurahoja asiaan liittyviä opintoja suorittaville; |
| --- | --- |

60.

vaatii jäsenvaltioita edistämään hoito- ja tukialojen tarvitsemia koulutusohjelmia ja tarjoamaan apurahoja asiaan liittyviä opintoja suorittaville;

| 61. | vaatii komissiota edistämään kampanjoita, joilla pyritään rekrytoimaan nuoria ja parantamaan hoitoalan imagoa työnantajana; |
| --- | --- |

61.

vaatii komissiota edistämään kampanjoita, joilla pyritään rekrytoimaan nuoria ja parantamaan hoitoalan imagoa työnantajana;

| 62. | kehottaa kunnioittamaan hoitoalalla työskentelevien työsuhteeseen liittyviä oikeuksia, mukaan luettuina oikeus kohtuullisiin tuloihin ja asianmukaisiin työoloihin, oikeus liittyä ammattiliitoihin ja oikeus perustaa ammattiliittoja, joilla on oikeus käydä työehtosopimusneuvotteluja; |
| --- | --- |

62.

kehottaa kunnioittamaan hoitoalalla työskentelevien työsuhteeseen liittyviä oikeuksia, mukaan luettuina oikeus kohtuullisiin tuloihin ja asianmukaisiin työoloihin, oikeus liittyä ammattiliitoihin ja oikeus perustaa ammattiliittoja, joilla on oikeus käydä työehtosopimusneuvotteluja;

| 63. | vaatii jäsenvaltioita tukemaan kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia hoitopalvelujen kestävien rahoitusmallien perustamisessa ja koulutus- ja uudelleenkoulutusmallien kehittämisessä työntekijöille ESR-rahoituksen avulla; |
| --- | --- |

63.

vaatii jäsenvaltioita tukemaan kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia hoitopalvelujen kestävien rahoitusmallien perustamisessa ja koulutus- ja uudelleenkoulutusmallien kehittämisessä työntekijöille ESR-rahoituksen avulla;

| 64. | kehottaa työmarkkinaosapuolia käynnistämään hoitoalaa koskevan virallisen vuoropuhelun; |
| --- | --- |

64.

kehottaa työmarkkinaosapuolia käynnistämään hoitoalaa koskevan virallisen vuoropuhelun;

o

o o

| 65. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

65.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille.

---

(1)  EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  EUVL L 210, 31.7.2006, s. 12.

(3)  EUVL C 9 E, 15.1.2010, s. 11.

(4)  EUVL C 212 E, 5.8.2010, s. 23.

(5)  EUVL C 76 E, 25.3.2013, s. 16.

(6)  EUVL C 236 E, 12.8.2011, s. 57.

(7)  EUVL C 236 E, 12.8.2011, s. 79.

(8)  EUVL C 351 E, 2.12.2011, s. 29.

(9)  EUVL C 70 E, 8.3.2012, s. 19.

(10)  EUVL C 33 E, 5.2.2013, s. 188.

(11)  EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 112.

(12)  EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 25.

(13)  EUVL C 51 E, 22.2.2013, s. 101.

(14)  EUVL C 131 E, 8.5.2013, s. 9.

(15)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0053.

(16)  EUVL C 259 E, 29.10.2009, s. 19.

(17)  EUVL C 169 E, 15.6.2012, s. 139.

(18)  FRA: ‘Migrants in an irregular situation: access to healthcare in 10 European Union Member States’, October 2011 – http://fra.europa.eu/en/publication/2012/migrants-irregular-situation-access-healthcare-10-european-union-member-states

(19)  Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (2012), Third European Quality of Life Survey – Quality of life in Europe: Impacts of the crisis, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg – http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1264.htm

(20)  Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (2012), Household debt advisory services in the European Union, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg – http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1189.htm

(21)  Substandard housing and health, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg –(http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/02/en/1/EF1202EN.pdf)

(22)  Active inclusion of young people with disabilities or health problems, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg – (http://www.eurofound.europa.eu/areas/socialcohesion/illnessdisabilityyoung.htm)

(23)  Ks. esimerkiksi 20. huhtikuuta 2012 annettu Espanjan kuninkaallinen asetus N:o 16/2012, joka tuli voimaan 28. joulukuuta 2012, 5 artikla. Saatavilla osoitteessa http://noticias.juridicas.com/base_datos/Admin/rdl16-2012.html#a5

(24)  Neuvoston päätelmät terveestä ja arvokkaasta ikääntymisestä, työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston 2980. kokous, marraskuu 2009.

(25)  FRA guidelines ”Apprehension of migrants in an irregular situation – fundamental rights considerations”. Näissä Euroopan perusoikeusviraston suuntaviivoissa ehdotetaan jäsenvaltioille pääperiaatteita, jotka koskevat sairauksien havaitsemista ja raportointivelvollisuuksia lääkintäpalveluja tarjoavassa paikassa ja sen lähellä: http://fra.europa.eu/sites/default/files/document-on-apprehensions_1.pdf

(26)  Hanketta tuki Euroopan komissio (2010–2012), ja sitä veti ohjausryhmä, johon kuului 18 kumppanuusorganisaatiota 12 jäsenvaltiossa. Kaikkien kumppaneiden yhteisenä intressinä oli ja on edelleen parantaa hoitoa tarvitsevien ikääntyneiden elämänlaatua.

(27)  EUVL L 166, 30.4.2004, s. 1.

(28)  EUVL L 158, 30.4.2004, s. 77.

(29)  COM(2008)0426.

(30)  EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/141 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/141

---

P7_TA(2013)0329

Hybriditelevisio

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 hybriditelevisiosta (”Connected TV”) (2012/2300(INI))

(2016/C 075/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklan 1 kappaleen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklan 1 kappaleen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 ja 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 ja 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoiminnasta tehdyn pöytäkirjan, joka on liitetty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten ja niihin liittyvien tiettyjen asiakirjojen muuttamisesta tehtyyn Amsterdamin sopimukseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoiminnasta tehdyn pöytäkirjan, joka on liitetty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten ja niihin liittyvien tiettyjen asiakirjojen muuttamisesta tehtyyn Amsterdamin sopimukseen,

| — | ottaa huomioon kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä 20. lokakuuta 2005 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unesco) yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä 20. lokakuuta 2005 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unesco) yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (1),

| — | ottaa huomioon sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä 7. maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) (2), sellaisena kuin se on muutettuna 25. marraskuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/140/EY (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä 7. maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) (2), sellaisena kuin se on muutettuna 25. marraskuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/140/EY (3),

| — | ottaa huomioon yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla 7. maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) (4), sellaisena kuin se on muutettuna 25. marraskuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/136/EY (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla 7. maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) (4), sellaisena kuin se on muutettuna 25. marraskuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/136/EY (5),

| — | ottaa huomioon sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä 7. maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) (6), sellaisena kuin se on muutettuna 25. marraskuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/140/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä 7. maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) (6), sellaisena kuin se on muutettuna 25. marraskuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/140/EY,

| — | ottaa huomioon sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista 7. maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) (7), sellaisena kuin se on muutettuna 25. marraskuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/140/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista 7. maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) (7), sellaisena kuin se on muutettuna 25. marraskuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/140/EY,

| — | ottaa huomioon teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22. kesäkuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22. kesäkuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY (8),

| — | ottaa huomioon tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista 8. kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/31/EY (direktiivi sähköisestä kaupankäynnistä) (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista 8. kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/31/EY (direktiivi sähköisestä kaupankäynnistä) (9),

| — | ottaa huomioon henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12. heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (10), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 25. marraskuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/136/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12. heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (10), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 25. marraskuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/136/EY,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon valtiontukisääntöjen soveltamisesta julkiseen yleisradiotoimintaan (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon valtiontukisääntöjen soveltamisesta julkiseen yleisradiotoimintaan (11),

| — | ottaa huomioon Euroopan audiovisuaalisia ja tietopalveluja tuottavien yritysten kilpailukyvyn parantamisesta edistämällä kansallisia järjestelmiä, joiden tarkoituksena on saattaa alaikäisten ja ihmisarvon suojelu vertailukelpoiselle ja tehokkaalle tasolle, 24. syyskuuta 1998 annetun neuvoston suosituksen 98/560/EY (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan audiovisuaalisia ja tietopalveluja tuottavien yritysten kilpailukyvyn parantamisesta edistämällä kansallisia järjestelmiä, joiden tarkoituksena on saattaa alaikäisten ja ihmisarvon suojelu vertailukelpoiselle ja tehokkaalle tasolle, 24. syyskuuta 1998 annetun neuvoston suosituksen 98/560/EY (12),

| — | ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman esineiden internetistä (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman esineiden internetistä (13),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A7-0212/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A7-0212/2013),

| A. | toteaa, että televisiovastaanottimet kehitettiin alun perin vastaanottamaan lineaarisia lähetyssignaaleja, ja katsoo, että audiovisuaalinen sisältö saavuttaa mielikuvia luovan vaikutuksensa ansiosta myös digitaalisessa ympäristössä yleisön keskuudessa huomattavasti suuremman huomion kuin muut sähköiset mediapalvelut, minkä vuoksi sillä on edelleen korostunut merkitys yksilöiden ja yleisen mielipiteen muodostumisessa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että televisiovastaanottimet kehitettiin alun perin vastaanottamaan lineaarisia lähetyssignaaleja, ja katsoo, että audiovisuaalinen sisältö saavuttaa mielikuvia luovan vaikutuksensa ansiosta myös digitaalisessa ympäristössä yleisön keskuudessa huomattavasti suuremman huomion kuin muut sähköiset mediapalvelut, minkä vuoksi sillä on edelleen korostunut merkitys yksilöiden ja yleisen mielipiteen muodostumisessa;

| B. | katsoo, että audiovisuaalisilla mediapalveluilla, jotka ovat yhtä lailla kulttuuripalveluja kuin taloudellisia palveluja, on identiteettien, arvojen ja mielipiteiden välittäjinä poikkeuksellisen suuri merkitys yhteiskunnalle ja demokratialle, minkä vuoksi niitä varten tarvitaan myös yhä yhdentyneemmässä maailmassa erityissääntelyä; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että audiovisuaalisilla mediapalveluilla, jotka ovat yhtä lailla kulttuuripalveluja kuin taloudellisia palveluja, on identiteettien, arvojen ja mielipiteiden välittäjinä poikkeuksellisen suuri merkitys yhteiskunnalle ja demokratialle, minkä vuoksi niitä varten tarvitaan myös yhä yhdentyneemmässä maailmassa erityissääntelyä;

| C. | katsoo, että kauan tavoiteltu tiedotusvälineiden tekninen konvergenssi on varsinkin lähetystoiminnan ja internetin osalta nyt toteutunut ja että Euroopan tiedotusväline-, kulttuuri- ja verkkopolitiikan sääntelykehys on mukautettava uuteen todellisuuteen ja samalla on varmistettava, että saadaan laadittua ja pantua täytäntöön yhdenmukainen sääntelytaso, jota sovelletaan myös jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden uusiin markkinatoimijoihin; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että kauan tavoiteltu tiedotusvälineiden tekninen konvergenssi on varsinkin lähetystoiminnan ja internetin osalta nyt toteutunut ja että Euroopan tiedotusväline-, kulttuuri- ja verkkopolitiikan sääntelykehys on mukautettava uuteen todellisuuteen ja samalla on varmistettava, että saadaan laadittua ja pantua täytäntöön yhdenmukainen sääntelytaso, jota sovelletaan myös jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden uusiin markkinatoimijoihin;

| D. | toteaa, että internet on kehittynyt nopeasti 25 viime vuoden aikana ja että markkinoille tulleet älylaitteet muuttavat televisionkatselutapoja ja -tottumuksia; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että internet on kehittynyt nopeasti 25 viime vuoden aikana ja että markkinoille tulleet älylaitteet muuttavat televisionkatselutapoja ja -tottumuksia;

| E. | toteaa, että perinteiset palvelut pysyvät valtavirran suosiossa, vaikka internetlaitteiden käyttö yleistyy; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että perinteiset palvelut pysyvät valtavirran suosiossa, vaikka internetlaitteiden käyttö yleistyy;

| F. | toteaa, että lineaarisia ja ei-lineaarisia audiovisuaalisia mediapalveluja sekä lukuisia muita viestintäpalveluja voidaan jo esittää samalla kuvaruudulla, yhdistää saumattomasti ja käyttää samanaikaisesti rinnakkain; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että lineaarisia ja ei-lineaarisia audiovisuaalisia mediapalveluja sekä lukuisia muita viestintäpalveluja voidaan jo esittää samalla kuvaruudulla, yhdistää saumattomasti ja käyttää samanaikaisesti rinnakkain;

| G. | katsoo, että lineaaristen televisio- ja mediapalvelujen suuren yhteiskunnallisen merkityksen vuoksi itsenäistä mediasääntelykehystä tarvitaan myös tulevaisuudessa, sillä vain näin voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon tämä merkitys ja turvata erilaiset näkemykset ja tiedonvälityksen monimuotoisuus jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että lineaaristen televisio- ja mediapalvelujen suuren yhteiskunnallisen merkityksen vuoksi itsenäistä mediasääntelykehystä tarvitaan myös tulevaisuudessa, sillä vain näin voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon tämä merkitys ja turvata erilaiset näkemykset ja tiedonvälityksen monimuotoisuus jäsenvaltioissa;

| H. | toteaa, että hybriditelevision tulo on mullistanut perinteisen arvoketjun ja edellyttää uuden strategian laatimista; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että hybriditelevision tulo on mullistanut perinteisen arvoketjun ja edellyttää uuden strategian laatimista;

| I. | katsoo, että tekninen kehitys lisää väistämättä käyttäjien osittain vain näennäisiä vapauksia ja että tämän vuoksi on yhä suurempi tarve varmistaa yksinoikeuksien suoja ja sisältöjen eheys; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että tekninen kehitys lisää väistämättä käyttäjien osittain vain näennäisiä vapauksia ja että tämän vuoksi on yhä suurempi tarve varmistaa yksinoikeuksien suoja ja sisältöjen eheys;

| J. | huomauttaa, että televisiopalvelujen laajuudesta hyötyvien (vuorovaikutteisten) online-palvelujen levitysmahdollisuudet lisääntyvät ja että kuluttajien kasvava kiinnostus hybridipäätelaitteita kohtaan edellyttää kattavia laajakaistapalveluja; |
| --- | --- |

J.

huomauttaa, että televisiopalvelujen laajuudesta hyötyvien (vuorovaikutteisten) online-palvelujen levitysmahdollisuudet lisääntyvät ja että kuluttajien kasvava kiinnostus hybridipäätelaitteita kohtaan edellyttää kattavia laajakaistapalveluja;

| K. | katsoo, että mediakonvergenssin lisääntyessä hybriditelevisioon on sovellettava dynaamista, teknologianeutraalia ja laajaa tulkintaa, joka kattaa kaikki laitteet, myös mobiililaitteet, jotka mahdollistavat lineaarisen ja ei-lineaarisen mediasisällön avoimen internetin kautta tapahtuvan jakelun ja muiden sovellusten saatavuuden yhdellä ja samalla laitteella tai näytöllä ja yhdistävät näin lähetystoiminnan ja internetin; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että mediakonvergenssin lisääntyessä hybriditelevisioon on sovellettava dynaamista, teknologianeutraalia ja laajaa tulkintaa, joka kattaa kaikki laitteet, myös mobiililaitteet, jotka mahdollistavat lineaarisen ja ei-lineaarisen mediasisällön avoimen internetin kautta tapahtuvan jakelun ja muiden sovellusten saatavuuden yhdellä ja samalla laitteella tai näytöllä ja yhdistävät näin lähetystoiminnan ja internetin;

| L. | katsoo, että yhteen sulautuneessa mediaympäristössä kilpailua ei käydä niinkään siirtokapasiteetista vaan yhä enenevässä määrin käyttäjien huomiosta, että tarjonnan lisääntyessä käyttäjät ovat vaikeammin saavutettavissa ja että palvelujen saatavuudella, löydettävyydellä, listauksella ja niitä koskevilla suosituksilla on mitä todennäköisimmin ratkaiseva merkitys niiden menestymiseen; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että yhteen sulautuneessa mediaympäristössä kilpailua ei käydä niinkään siirtokapasiteetista vaan yhä enenevässä määrin käyttäjien huomiosta, että tarjonnan lisääntyessä käyttäjät ovat vaikeammin saavutettavissa ja että palvelujen saatavuudella, löydettävyydellä, listauksella ja niitä koskevilla suosituksilla on mitä todennäköisimmin ratkaiseva merkitys niiden menestymiseen;

| M. | ottaa huomioon, että audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) voimassa olevat säännökset perustuvat teknologianeutraaliuden periaatteeseen ja että ne eivät vielä ilmennä teknologian sulautumista ja etenkin porrastettu sääntely, jossa erotetaan toisistaan televisiolähetystoiminta (joka käsittää webcasting- ja streaming-lähetykset) ja tilattavat audiovisuaaliset mediapalvelut, saattaa menettää nykyisessä muodossa merkitystään, vaikka eri tavoin säänneltyjä tieto- ja viestintäpalveluja – myös audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin soveltamisalaan kuulumattomia ja pikemminkin sähköisestä kaupankäynnistä annetun direktiivin soveltamisalaan kuuluvia tai tiedotusvälineiden eurooppalaiseen sääntelyyn ylipäänsä kuulumattomia kolmansien maiden tieto- ja viestintäpalveluja – voidaan käyttää yhdessä ja samassa laitteessa, mikä voi sekä johtaa epätasapuolisiin toimintaedellytyksiin ja käyttäjien suojelussa oleviin eroihin, joita ei voida hyväksyä, että herättää kaikkien mediatyyppien kohdalla uusia kysymyksiä sisältöjen saatavuudesta, levittämisestä ja löydettävyydestä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) voimassa olevat säännökset perustuvat teknologianeutraaliuden periaatteeseen ja että ne eivät vielä ilmennä teknologian sulautumista ja etenkin porrastettu sääntely, jossa erotetaan toisistaan televisiolähetystoiminta (joka käsittää webcasting- ja streaming-lähetykset) ja tilattavat audiovisuaaliset mediapalvelut, saattaa menettää nykyisessä muodossa merkitystään, vaikka eri tavoin säänneltyjä tieto- ja viestintäpalveluja – myös audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin soveltamisalaan kuulumattomia ja pikemminkin sähköisestä kaupankäynnistä annetun direktiivin soveltamisalaan kuuluvia tai tiedotusvälineiden eurooppalaiseen sääntelyyn ylipäänsä kuulumattomia kolmansien maiden tieto- ja viestintäpalveluja – voidaan käyttää yhdessä ja samassa laitteessa, mikä voi sekä johtaa epätasapuolisiin toimintaedellytyksiin ja käyttäjien suojelussa oleviin eroihin, joita ei voida hyväksyä, että herättää kaikkien mediatyyppien kohdalla uusia kysymyksiä sisältöjen saatavuudesta, levittämisestä ja löydettävyydestä;

| N. | toteaa, että nämä uudet palveluntarjoajat kilpailevat alan perinteisten toimijoiden kanssa sekä hankkimalla yksinoikeudella tarjottavaa sisältöä, myös Euroopan markkinoilla, että tarjoamalla uusia palveluja; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että nämä uudet palveluntarjoajat kilpailevat alan perinteisten toimijoiden kanssa sekä hankkimalla yksinoikeudella tarjottavaa sisältöä, myös Euroopan markkinoilla, että tarjoamalla uusia palveluja;

| O. | katsoo, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin sääntelytavoitteet – erityisesti tavoitteet, jotka koskevat mielipiteiden moninaisuuden ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden turvaamista ja edistämistä, ihmisarvon ja alaikäisten suojelua, mediapalvelujen tarjoajien kannustamista varmistamaan palvelujen saavutettavuus näkö- ja kuulovammaisille henkilöille, reilun kilpailun turvaamista sekä mainostamisen sääntelyä sisältö- ja laatuperustein – säilyttävät lähtökohtaisesti yhteiskunnallisen merkityksensä ja sääntelyllisen oikeutuksensa mutta hybridipäätelaitteiden tarjoamat käyttömahdollisuudet heikentävät samanaikaisesti näiden suojelusäännösten tehokkuutta ja täytäntöön pantavuutta; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin sääntelytavoitteet – erityisesti tavoitteet, jotka koskevat mielipiteiden moninaisuuden ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden turvaamista ja edistämistä, ihmisarvon ja alaikäisten suojelua, mediapalvelujen tarjoajien kannustamista varmistamaan palvelujen saavutettavuus näkö- ja kuulovammaisille henkilöille, reilun kilpailun turvaamista sekä mainostamisen sääntelyä sisältö- ja laatuperustein – säilyttävät lähtökohtaisesti yhteiskunnallisen merkityksensä ja sääntelyllisen oikeutuksensa mutta hybridipäätelaitteiden tarjoamat käyttömahdollisuudet heikentävät samanaikaisesti näiden suojelusäännösten tehokkuutta ja täytäntöön pantavuutta;

| P. | katsoo, että laadukkaat hybriditelevisiopalvelut ovat mahdollisia vain, jos televiestintäoperaattorit tarjoavat riittävän nopeita yhteyksiä lähetyspalvelimien ja palvelujen tilaajien välille; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että laadukkaat hybriditelevisiopalvelut ovat mahdollisia vain, jos televiestintäoperaattorit tarjoavat riittävän nopeita yhteyksiä lähetyspalvelimien ja palvelujen tilaajien välille;

| Q. | toteaa, että hybridilaitteiden käyttömahdollisuudet asettavat kyseenalaisiksi audiovisuaalisista mediapalveluista annetun direktiivin tärkeitä periaatteita, joita ovat muun muassa mainonnan ja ohjelman pakollinen erottaminen toisistaan ja ohjelmaa keskeyttäviä mainoksia koskevat säännökset; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että hybridilaitteiden käyttömahdollisuudet asettavat kyseenalaisiksi audiovisuaalisista mediapalveluista annetun direktiivin tärkeitä periaatteita, joita ovat muun muassa mainonnan ja ohjelman pakollinen erottaminen toisistaan ja ohjelmaa keskeyttäviä mainoksia koskevat säännökset;

| R. | katsoo, että pelkästään satunnaisella suurella tarjonnalla ei automaattisesti varmisteta mainittuja sääntelytavoitteita ja että siksi on arvioitava, tarvitaanko tavoitteiden saavuttamiseksi edelleen erityinen sääntelykehys ja voitaisiinko tällä kehyksellä estää etukäteen mahdollinen väärä kehitys; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että pelkästään satunnaisella suurella tarjonnalla ei automaattisesti varmisteta mainittuja sääntelytavoitteita ja että siksi on arvioitava, tarvitaanko tavoitteiden saavuttamiseksi edelleen erityinen sääntelykehys ja voitaisiinko tällä kehyksellä estää etukäteen mahdollinen väärä kehitys;

| S. | katsoo, että hybriditelevision aseman vakiintuessa vähitellen perinteinen televisio ja internet saattavat yhdistyä kuten matkapuhelin ja internet muutama vuosi sitten; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että hybriditelevision aseman vakiintuessa vähitellen perinteinen televisio ja internet saattavat yhdistyä kuten matkapuhelin ja internet muutama vuosi sitten;

| T. | katsoo, että olisi tuettava kaikkia toimia markkinoiden mukauttamiseksi siten, että edistetään luovaa toimintaa ja innovaatiotoimintaa Euroopassa; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että olisi tuettava kaikkia toimia markkinoiden mukauttamiseksi siten, että edistetään luovaa toimintaa ja innovaatiotoimintaa Euroopassa;

| U. | toteaa, että television ja internetin yhdistävät hybridijärjestelmät antavat käyttäjille mahdollisuuden liikkua esteettä televisiokanavien ja internetin välillä, myös verkkosivustoilla, jotka tarjoavat audiovisuaalista sisältöä laittomasti; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että television ja internetin yhdistävät hybridijärjestelmät antavat käyttäjille mahdollisuuden liikkua esteettä televisiokanavien ja internetin välillä, myös verkkosivustoilla, jotka tarjoavat audiovisuaalista sisältöä laittomasti;

| V. | toteaa, että avoimuudella ja kilpailulla ei ole kyetty varmistamaan riittävästi verkon neutraaliutta; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että avoimuudella ja kilpailulla ei ole kyetty varmistamaan riittävästi verkon neutraaliutta;

| W. | katsoo, että alkuperäisen televisio ilman rajoja -direktiivin lähetysmaaperiaate on suuri edistysaskel tiedonkulun vapaudessa ja palvelujen sisämarkkinoiden luomisessa, kun jäsenvaltiot ovat sitoutuneet noudattamaan vähimmäislaatuvaatimuksia ja siirtyneet alkuperämaan periaatteesta lähetysmaan periaatteeseen; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että alkuperäisen televisio ilman rajoja -direktiivin lähetysmaaperiaate on suuri edistysaskel tiedonkulun vapaudessa ja palvelujen sisämarkkinoiden luomisessa, kun jäsenvaltiot ovat sitoutuneet noudattamaan vähimmäislaatuvaatimuksia ja siirtyneet alkuperämaan periaatteesta lähetysmaan periaatteeseen;

| 1. | kehottaa komissiota arvioimaan, missä määrin on tarpeen muuttaa audiovisuaalisista mediapalveluista annettua direktiiviä ja muissa verkko- ja mediasääntelyä koskevissa säädöksissä (esimerkiksi televiestintäpaketti) alustojen löydettävyydestä ja syrjimättömistä käyttömahdollisuuksista sisällöntuottajille ja sisällön kehittäjille asetettuja nykyisiä vaatimuksia sekä laajentaa alustan käsitettä, jotta nykyiset säädökset saadaan mukautettua uuteen mediaympäristöön; katsoo, että tässä yhteydessä olisi varmistettava, että kuluttajat pääsevät hyötymään valinnanvaran lisääntymisestä ja audiovisuaalisten mediapalvelujen saatavuudesta ja että sisällöntuottajat saavat uusia tapoja jakaa sisältöään säilyttäen samalla kontaktin yleisöönsä; |
| --- | --- |

1.

kehottaa komissiota arvioimaan, missä määrin on tarpeen muuttaa audiovisuaalisista mediapalveluista annettua direktiiviä ja muissa verkko- ja mediasääntelyä koskevissa säädöksissä (esimerkiksi televiestintäpaketti) alustojen löydettävyydestä ja syrjimättömistä käyttömahdollisuuksista sisällöntuottajille ja sisällön kehittäjille asetettuja nykyisiä vaatimuksia sekä laajentaa alustan käsitettä, jotta nykyiset säädökset saadaan mukautettua uuteen mediaympäristöön; katsoo, että tässä yhteydessä olisi varmistettava, että kuluttajat pääsevät hyötymään valinnanvaran lisääntymisestä ja audiovisuaalisten mediapalvelujen saatavuudesta ja että sisällöntuottajat saavat uusia tapoja jakaa sisältöään säilyttäen samalla kontaktin yleisöönsä;

| 2. | katsoo, että alustojen ylläpitäjiin suunnatuissa sääntelytoimissa on huolehdittava siitä, että varmistetaan alustojen syrjimättömät käyttömahdollisuudet, jotta yleisradioyhtiöillä sekä muilla, usein myös pienemmillä tarjoajilla on tasavertaiset mahdollisuudet toimia markkinoilla; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että alustojen ylläpitäjiin suunnatuissa sääntelytoimissa on huolehdittava siitä, että varmistetaan alustojen syrjimättömät käyttömahdollisuudet, jotta yleisradioyhtiöillä sekä muilla, usein myös pienemmillä tarjoajilla on tasavertaiset mahdollisuudet toimia markkinoilla;

| 3. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita soveltamaan audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 1 artiklassa määriteltyä mediapalvelun käsitettä siten, että jäsenvaltioiden toteuttaman sääntelyn tarpeellisuus liittyy voimakkaammin palvelutarjonnan yhteiskunnallisen ja poliittisen vaikutuksen erityispiirteisiin ja mahdollisuuksiin, erityisesti sen merkitykseen mielipiteen muodostamisen ja mielipiteiden monimuotoisuuden kannalta, sekä toimitukselliseen vastuuseen; |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita soveltamaan audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 1 artiklassa määriteltyä mediapalvelun käsitettä siten, että jäsenvaltioiden toteuttaman sääntelyn tarpeellisuus liittyy voimakkaammin palvelutarjonnan yhteiskunnallisen ja poliittisen vaikutuksen erityispiirteisiin ja mahdollisuuksiin, erityisesti sen merkitykseen mielipiteen muodostamisen ja mielipiteiden monimuotoisuuden kannalta, sekä toimitukselliseen vastuuseen;

| 4. | kehottaa komissiota tarkastelemaan toimituksellisen vastuun piiriin kuuluvaa mediatarjontaa ja muita sisältöjä koskevien velvoitteiden erojen valossa, onko televisioalustoja tarpeen säännellä edelleenkin tiukemmin vai riittäisikö yleinen syrjintäkielto; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota tarkastelemaan toimituksellisen vastuun piiriin kuuluvaa mediatarjontaa ja muita sisältöjä koskevien velvoitteiden erojen valossa, onko televisioalustoja tarpeen säännellä edelleenkin tiukemmin vai riittäisikö yleinen syrjintäkielto;

| 5. | kehottaa komissiota direktiivin 2010/13/EU mahdollisen tarkistamisen tai mahdollisen uuden lainsäädännön yhteydessä pyrkimään turvaamaan lehdistönvapauden; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota direktiivin 2010/13/EU mahdollisen tarkistamisen tai mahdollisen uuden lainsäädännön yhteydessä pyrkimään turvaamaan lehdistönvapauden;

| 6. | kehottaa komissiota kartoittamaan audiovisuaalisen kentän täydellistä konvergenssia koskevan kuulemismenettelynsä ”Preparing for a Fully Converged Audiovisual World: Growth, Creation and Values” tulosten perusteella, mitä sääntelytoimia konvergenssi vielä edellyttää, mitkä toimet ovat mielekkäitä ja mitä uusia vielä saatetaan tarvita, jotta kaikille sisällöntuottajille ja palveluntarjoajille voidaan luoda tasapuoliset toimintaedellytykset ottaen huomioon jäljempänä mainitut vähimmäisvaatimukset ja pitäytyen nykyisissä kattavissa sääntelytavoitteissa, jotta voidaan varmistaa sisällöntuottajien reilu kilpailu ja jotta käyttäjille voidaan taata mahdollisimman suuri hyöty ja oikeudenmukainen, täysin avoin ja syrjimätön valikoima laadukkaita, monipuolisia palveluja huolehtien erityisesti siitä, että säilytetään maksuton ja julkisen palvelun tarjonta; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota kartoittamaan audiovisuaalisen kentän täydellistä konvergenssia koskevan kuulemismenettelynsä ”Preparing for a Fully Converged Audiovisual World: Growth, Creation and Values” tulosten perusteella, mitä sääntelytoimia konvergenssi vielä edellyttää, mitkä toimet ovat mielekkäitä ja mitä uusia vielä saatetaan tarvita, jotta kaikille sisällöntuottajille ja palveluntarjoajille voidaan luoda tasapuoliset toimintaedellytykset ottaen huomioon jäljempänä mainitut vähimmäisvaatimukset ja pitäytyen nykyisissä kattavissa sääntelytavoitteissa, jotta voidaan varmistaa sisällöntuottajien reilu kilpailu ja jotta käyttäjille voidaan taata mahdollisimman suuri hyöty ja oikeudenmukainen, täysin avoin ja syrjimätön valikoima laadukkaita, monipuolisia palveluja huolehtien erityisesti siitä, että säilytetään maksuton ja julkisen palvelun tarjonta;

| 7. | kehottaa komissiota huolehtimaan audiovisuaalisista mediapalveluista annetun direktiivin mahdollisen tarkistamisen yhteydessä siitä, että varmistetaan reilu kilpailu kaikkien sisällöntuottajien välillä; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota huolehtimaan audiovisuaalisista mediapalveluista annetun direktiivin mahdollisen tarkistamisen yhteydessä siitä, että varmistetaan reilu kilpailu kaikkien sisällöntuottajien välillä;

| 8. | korostaa, että näiden uusien markkinatoimijoiden kehitysstrategian myötä syntyy uutta tarjontaa, jossa yhdistyvät perinteisten televisiokanavien sisältö ja internetin tarjonta; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että näiden uusien markkinatoimijoiden kehitysstrategian myötä syntyy uutta tarjontaa, jossa yhdistyvät perinteisten televisiokanavien sisältö ja internetin tarjonta;

| 9. | korostaa tässä yhteydessä vaaraa, että näiden uusien markkinatoimijoiden taloudellinen voima ja kansainvälinen asema saattavat vääristää kilpailua vakiintuneiden eurooppalaisten toimijoiden tappioksi; |
| --- | --- |

9.

korostaa tässä yhteydessä vaaraa, että näiden uusien markkinatoimijoiden taloudellinen voima ja kansainvälinen asema saattavat vääristää kilpailua vakiintuneiden eurooppalaisten toimijoiden tappioksi;

| 10. | tähdentää, että olisi harkittava mediapalvelujen porrastetun sääntelykehyksen säilyttämistä mutta sitä ei pitäisi perustaa ensisijaisesti ei-lineaaristen ja lineaaristen palvelujen erottamiseen toisistaan vaan se olisi kytkettävä ennen kaikkea kulloisenkin mediapalvelun vaikutuspotentiaaliin ja palveluun liittyvään toimitukselliseen vastuuseen, ja samalla olisi huolehdittava siitä että jäsenvaltioilla on asianmukainen vapaus päättää asian käytännön toteutuksesta; |
| --- | --- |

10.

tähdentää, että olisi harkittava mediapalvelujen porrastetun sääntelykehyksen säilyttämistä mutta sitä ei pitäisi perustaa ensisijaisesti ei-lineaaristen ja lineaaristen palvelujen erottamiseen toisistaan vaan se olisi kytkettävä ennen kaikkea kulloisenkin mediapalvelun vaikutuspotentiaaliin ja palveluun liittyvään toimitukselliseen vastuuseen, ja samalla olisi huolehdittava siitä että jäsenvaltioilla on asianmukainen vapaus päättää asian käytännön toteutuksesta;

| 11. | kehottaa miettimään, ovatko komission tiedonantoon valtiontukisääntöjen soveltamisesta julkiseen lähetystoimintaan sisältyvät kalliita arviointi- ja tarkastusmenettelyjä koskevat säännökset teknisen konvergenssin jatkuvasti edetessä vielä asianmukaisia sovellettaviksi julkisoikeudellisten palveluntarjoajien sellaisiin audiovisuaalisiin palveluihin, jotka menevät normaalia lähetystoimintaa pidemmälle ja jotka asetetaan saataville uusilla alustoilla, sillä käyttäjät eivät useinkaan pysty enää erottamaan, onko kyse perinteisestä lineaarisesta televisiolähetystoiminnasta, tilattavasta palvelusta vai muusta audiovisuaalisesta tarjonnasta; |
| --- | --- |

11.

kehottaa miettimään, ovatko komission tiedonantoon valtiontukisääntöjen soveltamisesta julkiseen lähetystoimintaan sisältyvät kalliita arviointi- ja tarkastusmenettelyjä koskevat säännökset teknisen konvergenssin jatkuvasti edetessä vielä asianmukaisia sovellettaviksi julkisoikeudellisten palveluntarjoajien sellaisiin audiovisuaalisiin palveluihin, jotka menevät normaalia lähetystoimintaa pidemmälle ja jotka asetetaan saataville uusilla alustoilla, sillä käyttäjät eivät useinkaan pysty enää erottamaan, onko kyse perinteisestä lineaarisesta televisiolähetystoiminnasta, tilattavasta palvelusta vai muusta audiovisuaalisesta tarjonnasta;

| 12. | kehottaa komissiota keskittymään hybriditelevision tuleviin haasteisiin alan kilpailukykyä silmällä pitäen ja joustavoittamaan mainonnan määrää koskevia sääntöjä sekä esittämään yhteenvedon asian hyvistä ja huonoista puolista; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota keskittymään hybriditelevision tuleviin haasteisiin alan kilpailukykyä silmällä pitäen ja joustavoittamaan mainonnan määrää koskevia sääntöjä sekä esittämään yhteenvedon asian hyvistä ja huonoista puolista;

| 13. | korostaa, että audiovisuaalisten mediapalvelujen laadullisia rajoituksia olisi tarkasteltava uudelleen ja että ne olisi mukautettava korkealla tasolla kaikkiin levitysmuotoihin sopiviksi, jotta voidaan varmistaa koko unionissa yhdenmukainen kuluttajien, alaikäisten ja nuorison sekä vähemmistöjen suojelu; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että audiovisuaalisten mediapalvelujen laadullisia rajoituksia olisi tarkasteltava uudelleen ja että ne olisi mukautettava korkealla tasolla kaikkiin levitysmuotoihin sopiviksi, jotta voidaan varmistaa koko unionissa yhdenmukainen kuluttajien, alaikäisten ja nuorison sekä vähemmistöjen suojelu;

| 14. | kehottaa tässä yhteydessä varmistamaan, että kaikessa mediasisällössä noudatetaan ihmisarvon loukkaamiskieltoa, vihaan yllyttämiskieltoa, syrjintäkieltoa ja esteettömyyden vaatimusta; |
| --- | --- |

14.

kehottaa tässä yhteydessä varmistamaan, että kaikessa mediasisällössä noudatetaan ihmisarvon loukkaamiskieltoa, vihaan yllyttämiskieltoa, syrjintäkieltoa ja esteettömyyden vaatimusta;

| 15. | kehottaa pohtimaan, voidaanko mainonnan ja ohjelmasisällön erottamisen periaatetta soveltaa kaikentyyppisessä mediassa vai voitaisiinko sen suojelutavoite saavuttaa paremmin erottamalla mainonta ja ohjelmasisältö entistä selvemmin toisistaan kaikissa mediatyypeissä; |
| --- | --- |

15.

kehottaa pohtimaan, voidaanko mainonnan ja ohjelmasisällön erottamisen periaatetta soveltaa kaikentyyppisessä mediassa vai voitaisiinko sen suojelutavoite saavuttaa paremmin erottamalla mainonta ja ohjelmasisältö entistä selvemmin toisistaan kaikissa mediatyypeissä;

| 16. | katsoo, että olisi estettävä uudet mainontakiellot tai nykyisten kieltojen laajentaminen ja muunlainen puuttuminen rahoitusvälineenä toimivaan mainontaan, jotta annetaan mahdollisuus digitaalisen televisiotoiminnan uusille liiketoimintamalleille; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että olisi estettävä uudet mainontakiellot tai nykyisten kieltojen laajentaminen ja muunlainen puuttuminen rahoitusvälineenä toimivaan mainontaan, jotta annetaan mahdollisuus digitaalisen televisiotoiminnan uusille liiketoimintamalleille;

| 17. | pitää erittäin tärkeänä, että julkinen sektori ei ole riippuvainen pelkästään mainosrahoituksesta, jotta se säilyy riippumattomana, ja kehottaa jäsenvaltioita tukemaan pyrkimyksiä julkisen sektorin rahoittamiseksi; |
| --- | --- |

17.

pitää erittäin tärkeänä, että julkinen sektori ei ole riippuvainen pelkästään mainosrahoituksesta, jotta se säilyy riippumattomana, ja kehottaa jäsenvaltioita tukemaan pyrkimyksiä julkisen sektorin rahoittamiseksi;

| 18. | korostaa, että uudet mainontastrategiat, joissa käytetään uutta teknologiaa mainonnan tehon lisäämiseksi (kuvakaappaukset, kuluttajien profilointi, moniruutustrategiat), herättävät kysymyksiä kuluttajansuojasta, yksityisyyden suojasta ja henkilötietojen suojasta; korostaa, että tämän vuoksi tarvitaan uusia johdonmukaisia sääntöjä, joita sovellettaisiin näihin strategioihin; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että uudet mainontastrategiat, joissa käytetään uutta teknologiaa mainonnan tehon lisäämiseksi (kuvakaappaukset, kuluttajien profilointi, moniruutustrategiat), herättävät kysymyksiä kuluttajansuojasta, yksityisyyden suojasta ja henkilötietojen suojasta; korostaa, että tämän vuoksi tarvitaan uusia johdonmukaisia sääntöjä, joita sovellettaisiin näihin strategioihin;

| 19. | kannustaa Euroopan audiovisuaalialaa jatkamaan johdonmukaista ja kiinnostavien palvelujen ja erityisesti verkkopalvelujen kehittämistä, jotta voidaan rikastuttaa Euroopan audiovisuaalisen sisällön tarjontaa; |
| --- | --- |

19.

kannustaa Euroopan audiovisuaalialaa jatkamaan johdonmukaista ja kiinnostavien palvelujen ja erityisesti verkkopalvelujen kehittämistä, jotta voidaan rikastuttaa Euroopan audiovisuaalisen sisällön tarjontaa;

| 20. | kehottaa komissiota selvittämään, voitaisiinko sisällöntuottajille, joille jäsenvaltiot joko osoittavat julkisen palvelun tehtävän tai jotka edistävät yleisen edun mukaisten tavoitteiden, kuten tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja kulttuurin monimuotoisuuden, saavuttamista tai jotka sitoutuvat hoitamaan tehtäviä, joilla ylläpidetään tiedottamisen laatua ja riippumattomuutta ja edistetään mielipiteiden moninaisuutta, myöntää asianmukainen etuasema ensisijaisissa katselulaitteissa, kuten internetyhteydellä varustetuissa televisiovastaanottimissa löydettävyydessä ja miten tämä voitaisiin toteuttaa; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota selvittämään, voitaisiinko sisällöntuottajille, joille jäsenvaltiot joko osoittavat julkisen palvelun tehtävän tai jotka edistävät yleisen edun mukaisten tavoitteiden, kuten tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja kulttuurin monimuotoisuuden, saavuttamista tai jotka sitoutuvat hoitamaan tehtäviä, joilla ylläpidetään tiedottamisen laatua ja riippumattomuutta ja edistetään mielipiteiden moninaisuutta, myöntää asianmukainen etuasema ensisijaisissa katselulaitteissa, kuten internetyhteydellä varustetuissa televisiovastaanottimissa löydettävyydessä ja miten tämä voitaisiin toteuttaa;

| 21. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tällaisen must be found -velvoitteen lisäksi selvittämään, missä määrin mainitut audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin tavoitteet erityisesti alaikäisten ja ihmisarvon suojelussa voidaan varmistaa pysyvästi ohjaamalla media-alan sääntelyä kannustin- ja sertifiointijärjestelmien sekä yhteis- ja itsesääntelyyn perustuvien lähestymistapojen vahvistamisen suuntaan varmistaen samalla mediapalvelujen tarjoajien reilun kilpailun edellyttämä joustavuus; korostaa, että mahdolliset yhteis- ja itsesääntelytoimet voivat täydentää lainsäädäntöä ja että niiden noudattaminen ja arviointi on annettava riippumattoman tahon tehtäväksi; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tällaisen must be found -velvoitteen lisäksi selvittämään, missä määrin mainitut audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin tavoitteet erityisesti alaikäisten ja ihmisarvon suojelussa voidaan varmistaa pysyvästi ohjaamalla media-alan sääntelyä kannustin- ja sertifiointijärjestelmien sekä yhteis- ja itsesääntelyyn perustuvien lähestymistapojen vahvistamisen suuntaan varmistaen samalla mediapalvelujen tarjoajien reilun kilpailun edellyttämä joustavuus; korostaa, että mahdolliset yhteis- ja itsesääntelytoimet voivat täydentää lainsäädäntöä ja että niiden noudattaminen ja arviointi on annettava riippumattoman tahon tehtäväksi;

| 22. | suosittaa tämän vuoksi, että kilpailun vääristymisen estämiseksi samoihin palveluihin sovellettaisiin palvelujen välitystavasta riippumatta samoja sääntöjä; |
| --- | --- |

22.

suosittaa tämän vuoksi, että kilpailun vääristymisen estämiseksi samoihin palveluihin sovellettaisiin palvelujen välitystavasta riippumatta samoja sääntöjä;

| 23. | on tässä yhteydessä huolissaan myös siitä, että kasvavassa kilpailussa on mukana kansainvälisiä toimijoita, joita eivät koske eurooppalaiset säännöt ja velvoitteet; |
| --- | --- |

23.

on tässä yhteydessä huolissaan myös siitä, että kasvavassa kilpailussa on mukana kansainvälisiä toimijoita, joita eivät koske eurooppalaiset säännöt ja velvoitteet;

| 24. | kehottaa komissiota varmistamaan, että alustoja ylläpidetään avointen, yhteentoimivien standardien ja markkinaolosuhteiden ja yleisen edun mukaisesti varmistaen reilu kilpailu, joka on sopusoinnussa kulutuskysynnän kanssa, ja estäen yhtä tai useampaa tarjoajaa käyttämästä väärin ensisijaista asemaansa; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota varmistamaan, että alustoja ylläpidetään avointen, yhteentoimivien standardien ja markkinaolosuhteiden ja yleisen edun mukaisesti varmistaen reilu kilpailu, joka on sopusoinnussa kulutuskysynnän kanssa, ja estäen yhtä tai useampaa tarjoajaa käyttämästä väärin ensisijaista asemaansa;

| 25. | korostaa tässä yhteydessä, että on tarpeen harkita sääntelykehyksen kehittämistä, hybriditelevision sääntelykeinoja ja sisällönkuvausjärjestelmiä; |
| --- | --- |

25.

korostaa tässä yhteydessä, että on tarpeen harkita sääntelykehyksen kehittämistä, hybriditelevision sääntelykeinoja ja sisällönkuvausjärjestelmiä;

| 26. | kehottaa antamaan hybriditelevisiosta säännökset, joilla varmistetaan lähetystoiminnan harjoittajien tuottaman sisällön saatavuus ja eheys, avoimuus kuluttajia kohtaan sekä eettisten perusnormien noudattaminen (esimerkiksi alaikäisten suojelu ja yksityisyyden suoja); |
| --- | --- |

26.

kehottaa antamaan hybriditelevisiosta säännökset, joilla varmistetaan lähetystoiminnan harjoittajien tuottaman sisällön saatavuus ja eheys, avoimuus kuluttajia kohtaan sekä eettisten perusnormien noudattaminen (esimerkiksi alaikäisten suojelu ja yksityisyyden suoja);

| 27. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään kaikkien unionin kansalaisten medialukutaitoa erityisesti aloitteilla ja koordinoiduilla toimilla, joiden tavoitteena on lisätä ymmärrystä lineaarisista ja ei-lineaarisista mediapalveluista; |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään kaikkien unionin kansalaisten medialukutaitoa erityisesti aloitteilla ja koordinoiduilla toimilla, joiden tavoitteena on lisätä ymmärrystä lineaarisista ja ei-lineaarisista mediapalveluista;

| 28. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että erityisesti laitevalmistajat ja palveluntarjoajat parantavat ikääntyneiden henkilöiden sekä kuulo- ja näkövammaisten henkilöiden mahdollisuuksia käyttää lineaarisia ja ei-lineaarisia mediapalveluja; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että erityisesti laitevalmistajat ja palveluntarjoajat parantavat ikääntyneiden henkilöiden sekä kuulo- ja näkövammaisten henkilöiden mahdollisuuksia käyttää lineaarisia ja ei-lineaarisia mediapalveluja;

| 29. | katsoo, että alusta- ja portaalipalvelut olisi tehtävä yhteentoimiviksi, jotta kolmansille osapuolille voidaan tarjota siirtotavasta riippumatta syrjimätön mahdollisuus luoda ja ylläpitää omia sovelluksia; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että alusta- ja portaalipalvelut olisi tehtävä yhteentoimiviksi, jotta kolmansille osapuolille voidaan tarjota siirtotavasta riippumatta syrjimätön mahdollisuus luoda ja ylläpitää omia sovelluksia;

| 30. | kehottaa komissiota varmistamaan oikeudellisesti sitovalla tavalla, että kaikki sisällöt ovat saatavilla verkoissa ja alustoissa lähtökohtaisesti samanlaatuisina; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota varmistamaan oikeudellisesti sitovalla tavalla, että kaikki sisällöt ovat saatavilla verkoissa ja alustoissa lähtökohtaisesti samanlaatuisina;

| 31. | kehottaa komissiota toteuttamaan oikeudellisesti sitovia toimia sen varmistamiseksi, että verkko-operaattorit kohtelevat tietopaketteja lähettäjältä vastaanottajalle tapahtuvassa siirrossa lähtökohtaisesti samalla tavalla eli niin, että verkko-operaattori ei tee priorisointia esimerkiksi alkuperän, sisällön, käyttötavan tai käyttömaksun perusteella, sillä tällainen olisi ristiriidassa palvelujen yhdenvertaisen saatavuuden tavoitteen, tietosuojasäännösten, tietojen manipulointikiellon, sisältöjen eheyden periaatteen sekä tasapuolisten kilpailuolosuhteiden luomisen tavoitteen kanssa; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota toteuttamaan oikeudellisesti sitovia toimia sen varmistamiseksi, että verkko-operaattorit kohtelevat tietopaketteja lähettäjältä vastaanottajalle tapahtuvassa siirrossa lähtökohtaisesti samalla tavalla eli niin, että verkko-operaattori ei tee priorisointia esimerkiksi alkuperän, sisällön, käyttötavan tai käyttömaksun perusteella, sillä tällainen olisi ristiriidassa palvelujen yhdenvertaisen saatavuuden tavoitteen, tietosuojasäännösten, tietojen manipulointikiellon, sisältöjen eheyden periaatteen sekä tasapuolisten kilpailuolosuhteiden luomisen tavoitteen kanssa;

| 32. | kiinnittää huomiota unionin arvonlisäverojärjestelmien erojen vaikutuksiin, jotka korostuvat entisestään hybriditelevision tulon myötä; |
| --- | --- |

32.

kiinnittää huomiota unionin arvonlisäverojärjestelmien erojen vaikutuksiin, jotka korostuvat entisestään hybriditelevision tulon myötä;

| 33. | kehottaa komissiota esittämään unionin säädöstä verkon neutraaliuden turvaamiseksi; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota esittämään unionin säädöstä verkon neutraaliuden turvaamiseksi;

| 34. | kehottaa komissiota varmistamaan lainsäädännöllä hybridialustoilla tarjottavien lineaaristen ja ei-lineaaristen palvelujen eheyden sekä kieltämään erityisesti alustan tarjoajia tai kolmansia osapuolia peittämästä tai skaalaamasta palveluita sisältöjen tai muiden palvelujen kanssa, jollei tämä tapahdu nimenomaan käyttäjän aloitteesta ja jollei sisällöntuottaja ole antanut siihen lupaa niiden sisältöjen tapauksissa, jotka eivät kuulu yksilöllisen viestinnän määritelmän piiriin; huomauttaa, että on estettävä myös kolmansien osapuolten luvaton pääsy tarjoajan sisältöön tai lähetyssignaaleihin sekä niiden luvaton salauksen purku, käyttö tai lähettäminen edelleen; |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota varmistamaan lainsäädännöllä hybridialustoilla tarjottavien lineaaristen ja ei-lineaaristen palvelujen eheyden sekä kieltämään erityisesti alustan tarjoajia tai kolmansia osapuolia peittämästä tai skaalaamasta palveluita sisältöjen tai muiden palvelujen kanssa, jollei tämä tapahdu nimenomaan käyttäjän aloitteesta ja jollei sisällöntuottaja ole antanut siihen lupaa niiden sisältöjen tapauksissa, jotka eivät kuulu yksilöllisen viestinnän määritelmän piiriin; huomauttaa, että on estettävä myös kolmansien osapuolten luvaton pääsy tarjoajan sisältöön tai lähetyssignaaleihin sekä niiden luvaton salauksen purku, käyttö tai lähettäminen edelleen;

| 35. | kehottaa komissiota harkitsemaan toimia, joilla voidaan ottaa huomioon vaara viittaamisesta luvattomiin sivustoihin portaaleissa ja hakukoneissa; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota harkitsemaan toimia, joilla voidaan ottaa huomioon vaara viittaamisesta luvattomiin sivustoihin portaaleissa ja hakukoneissa;

| 36. | kehottaa komissiota varmistamaan, että audiovisuaalisista mediapalveluista annetun direktiivin erityisillä säännöksillä luotua audiovisuaalisten mediapalvelujen suojatasoa ei heikennetä asettamalla palveluja luvattomasti saataville muilla alustoilla; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota varmistamaan, että audiovisuaalisista mediapalveluista annetun direktiivin erityisillä säännöksillä luotua audiovisuaalisten mediapalvelujen suojatasoa ei heikennetä asettamalla palveluja luvattomasti saataville muilla alustoilla;

| 37. | kehottaa komissiota varmistamaan, että portaaleissa olevat sovellukset eivät koskaan käynnisty automaattisesti vaan vasta, kun käyttäjä käynnistää ne, että paluu edelliseen käytettyyn palveluun on aina mahdollista helposti yhdellä painalluksella (esimerkiksi ns. red button -toiminto), josta tulee selkeä ilmoitus, ja että sovelluksesta poistuttaessa edellinen käytetty palvelu näkyy jälleen täydellisenä kuvineen ja äänineen; |
| --- | --- |

37.

kehottaa komissiota varmistamaan, että portaaleissa olevat sovellukset eivät koskaan käynnisty automaattisesti vaan vasta, kun käyttäjä käynnistää ne, että paluu edelliseen käytettyyn palveluun on aina mahdollista helposti yhdellä painalluksella (esimerkiksi ns. red button -toiminto), josta tulee selkeä ilmoitus, ja että sovelluksesta poistuttaessa edellinen käytetty palvelu näkyy jälleen täydellisenä kuvineen ja äänineen;

| 38. | kehottaa komissiota varmistamaan, että sisällöntuottaja voi ryhtyä oikeustoimiin, jos hybridialustat mahdollistavat tai helpottavat sisällöntuottajan saataville asettaman sisällön luvatonta levittämistä edelleen; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota varmistamaan, että sisällöntuottaja voi ryhtyä oikeustoimiin, jos hybridialustat mahdollistavat tai helpottavat sisällöntuottajan saataville asettaman sisällön luvatonta levittämistä edelleen;

| 39. | kehottaa komissiota tekijänoikeuden kannalta merkityksellisissä tapauksissa huolehtimaan siitä, että käytettävissä on yksinkertaisia tekijänoikeuslupajärjestelmiä, jotka mahdollistavat mediapalvelujen tarjoajien ei-lineaarisen tarjonnan muuttamattoman ja täydellisen esittämisen kolmansien alustoilla; |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota tekijänoikeuden kannalta merkityksellisissä tapauksissa huolehtimaan siitä, että käytettävissä on yksinkertaisia tekijänoikeuslupajärjestelmiä, jotka mahdollistavat mediapalvelujen tarjoajien ei-lineaarisen tarjonnan muuttamattoman ja täydellisen esittämisen kolmansien alustoilla;

| 40. | kehottaa komissiota varmistamaan, että televisio- ja online-palveluja voidaan periaatteessa käyttää anonyymisti unionissa myytävillä tai unioniin tuoduilla hybridipäätelaitteilla ja että ne täyttävät kaikilta osin unionin vaatimukset yksityisyyden suojasta ja tietosuojasta; |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota varmistamaan, että televisio- ja online-palveluja voidaan periaatteessa käyttää anonyymisti unionissa myytävillä tai unioniin tuoduilla hybridipäätelaitteilla ja että ne täyttävät kaikilta osin unionin vaatimukset yksityisyyden suojasta ja tietosuojasta;

| 41. | kehottaa komissiota jättämään audiovisuaaliset mediapalvelut kansainvälisten kauppasopimusten yhteydessä neuvoteltujen vapauttamistoimien ulkopuolelle, sillä audiovisuaaliset mediapalvelut ovat luonteeltaan kahtalaisia ja yhteiskunnallisesti merkittäviä; kehottaa varmistamaan samalla, että audiovisuaalisten mediapalvelujen käsite saadaan ilmentämään jatkuvasti etenevää digitalisointia ja mediakonvergenssia; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota jättämään audiovisuaaliset mediapalvelut kansainvälisten kauppasopimusten yhteydessä neuvoteltujen vapauttamistoimien ulkopuolelle, sillä audiovisuaaliset mediapalvelut ovat luonteeltaan kahtalaisia ja yhteiskunnallisesti merkittäviä; kehottaa varmistamaan samalla, että audiovisuaalisten mediapalvelujen käsite saadaan ilmentämään jatkuvasti etenevää digitalisointia ja mediakonvergenssia;

| 42. | kehottaa komissiota varmistamaan, että tulevissa hybriditelevisiopalveluissa noudatetaan myös jo olemassa olevia säännöksiä muun muassa alaikäisten suojelusta, tietynlaisen mainonnan kieltämisestä terveyssyistä, rotuvihan lietsomisen kieltämisestä, uutisten ja mainonnan erottamisesta toisistaan, omistussuhteiden avoimuudesta ja yksityisyyden suojasta, koska nämä säännökset ovat osa yhteisön säännöstöä eikä niitä voida kiertää käyttämällä verukkeena teknistä kehitystä; kehottaa erityisesti tiedottamaan unionin ulkopuolisille palveluntarjoajille ja hybriditelevisiolaitteiden tarjoajille, että sovellettava oikeus on sen maan oikeus, jossa palvelu tuotetaan, eikä sen maan oikeus, jossa palveluntarjoajalla on rekisteröity kotipaikka; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota varmistamaan, että tulevissa hybriditelevisiopalveluissa noudatetaan myös jo olemassa olevia säännöksiä muun muassa alaikäisten suojelusta, tietynlaisen mainonnan kieltämisestä terveyssyistä, rotuvihan lietsomisen kieltämisestä, uutisten ja mainonnan erottamisesta toisistaan, omistussuhteiden avoimuudesta ja yksityisyyden suojasta, koska nämä säännökset ovat osa yhteisön säännöstöä eikä niitä voida kiertää käyttämällä verukkeena teknistä kehitystä; kehottaa erityisesti tiedottamaan unionin ulkopuolisille palveluntarjoajille ja hybriditelevisiolaitteiden tarjoajille, että sovellettava oikeus on sen maan oikeus, jossa palvelu tuotetaan, eikä sen maan oikeus, jossa palveluntarjoajalla on rekisteröity kotipaikka;

| 43. | kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävissä neuvotteluissa uudelleen leikkausta, jolla on tarkoitus vähentää televiestintäinfrastruktuurin kehittämiseen tarkoitettuja viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosaston (DG Connect, CNECT) määrärahoja alkuperäisestä 9,2 miljardista eurosta yhteen miljardiin euroon; |
| --- | --- |

43.

kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävissä neuvotteluissa uudelleen leikkausta, jolla on tarkoitus vähentää televiestintäinfrastruktuurin kehittämiseen tarkoitettuja viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosaston (DG Connect, CNECT) määrärahoja alkuperäisestä 9,2 miljardista eurosta yhteen miljardiin euroon;

| 44. | kehottaa komissiota kiinnittämään asianmukaisesti huomiota tärkeisiin yleisönsuojakysymyksiin, kuten alaikäisten suojeluun, ja katsoo, että sähköiset ohjelma-oppaat voivat toimia alustana näiden kysymysten käsittelyssä; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota kiinnittämään asianmukaisesti huomiota tärkeisiin yleisönsuojakysymyksiin, kuten alaikäisten suojeluun, ja katsoo, että sähköiset ohjelma-oppaat voivat toimia alustana näiden kysymysten käsittelyssä;

| 45. | pitää valitettavana, että eri puolilla Eurooppaa on vielä suuria alueita, joilla internet-infrastruktuuri on puutteellinen, ja muistuttaa komissiota siitä, että hybriditelevision mahdollisuuksien hyödyntämiseksi kuluttajilla on oltava käytettävissään nopeita internet-yhteyksiä; |
| --- | --- |

45.

pitää valitettavana, että eri puolilla Eurooppaa on vielä suuria alueita, joilla internet-infrastruktuuri on puutteellinen, ja muistuttaa komissiota siitä, että hybriditelevision mahdollisuuksien hyödyntämiseksi kuluttajilla on oltava käytettävissään nopeita internet-yhteyksiä;

| 46. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

46.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1.

(2)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 33.

(3)  EUVL L 337, 18.12.2009, s. 37.

(4)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 51.

(5)  EUVL L 337, 18.12.2009, s. 11.

(6)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 7.

(7)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 21.

(8)  EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37.

(9)  EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1.

(10)  EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37.

(11)  EUVL C 257, 27.10.2009, s. 1.

(12)  EYVL L 270, 7.10.1998, s. 48.

(13)  EUVL C 236 E, 12.8.2011, s. 24.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/148 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/148

---

P7_TA(2013)0331

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen muuttamisesta monivuotisen rahoituskehyksen osalta Kroatian liittymisestä Euroopan unioniin johtuvien rahoitustarpeiden huomioon ottamiseksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen muuttamisesta monivuotisen rahoituskehyksen osalta Kroatian liittymisestä Euroopan unioniin johtuvien rahoitustarpeiden huomioon ottamiseksi (COM(2013)0157 – C7-0074/2013 – 2013/2055(ACI))

(2016/C 075/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0157), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0157),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1), jäljempänä 17. toukokuuta 2006 tehty toimielinten sopimus, ja erityisesti sen 29 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1), jäljempänä 17. toukokuuta 2006 tehty toimielinten sopimus, ja erityisesti sen 29 kohdan,

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2012 hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2012 hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2013 (2),

| — | ottaa huomioon komission 18. maaliskuuta 2013 antaman esityksen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 1/2013 varainhoitovuodeksi 2013 (COM(2013)0156), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 18. maaliskuuta 2013 antaman esityksen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 1/2013 varainhoitovuodeksi 2013 (COM(2013)0156),

| — | ottaa huomioon neuvoston 26. kesäkuuta 2013 vahvistaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 1/2013 (11607/2013 – C7-0199/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 26. kesäkuuta 2013 vahvistaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 1/2013 (11607/2013 – C7-0199/2013),

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0247/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0247/2013),

| A. | ottaa huomioon, että komissio esitti 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 29 kohdan mukaisesti ja samanaikaisesti lisätalousarvion nro 1/2013 kanssa budjettivallan käyttäjälle ehdotuksen, jonka tarkoituksena on mukauttaa monivuotista rahoituskehystä niin, että vuoden 2013 talousarvioon sisällytetään maksusitoumus- ja maksumäärärahat, joita tarvitaan kattamaan menot, jotka aiheutuvat Kroatian liittymisestä unioniin 1. heinäkuuta 2013; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komissio esitti 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 29 kohdan mukaisesti ja samanaikaisesti lisätalousarvion nro 1/2013 kanssa budjettivallan käyttäjälle ehdotuksen, jonka tarkoituksena on mukauttaa monivuotista rahoituskehystä niin, että vuoden 2013 talousarvioon sisällytetään maksusitoumus- ja maksumäärärahat, joita tarvitaan kattamaan menot, jotka aiheutuvat Kroatian liittymisestä unioniin 1. heinäkuuta 2013;

| B. | ottaa huomioon, että ehdotettu 666 miljoonan euron lisäys maksusitoumusmäärärahoihin ja 374 miljoonan euron lisäys maksumäärärahoihin vastaa 30. kesäkuuta 2011 järjestetyssä, Kroatian liittymistä käsitelleessä konferenssissa sovittua rahoitusta mutta ei kata otsaketta 5, koska liittymisestä johtuvat hallintokulut on jo sisällytetty vuoden 2013 talousarvioon; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että ehdotettu 666 miljoonan euron lisäys maksusitoumusmäärärahoihin ja 374 miljoonan euron lisäys maksumäärärahoihin vastaa 30. kesäkuuta 2011 järjestetyssä, Kroatian liittymistä käsitelleessä konferenssissa sovittua rahoitusta mutta ei kata otsaketta 5, koska liittymisestä johtuvat hallintokulut on jo sisällytetty vuoden 2013 talousarvioon;

| 1. | panee merkille komission esittämän ehdotuksen päätökseksi 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen muuttamisesta ja neuvoston kannan siihen; |
| --- | --- |

1.

panee merkille komission esittämän ehdotuksen päätökseksi 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen muuttamisesta ja neuvoston kannan siihen;

| 2. | korostaa, että tarkistus on puhtaasti tekninen, sillä se on vain seurausta siitä, että sopimuksesta Kroatian tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin, jäljempänä ”liittymissopimus”, sen 28. jäsenvaltioksi päästiin yksimieliseen yhteisymmärrykseen; tähdentää, että siksi lisätalousarvion nro 1/2013 yhteydessä annettu tarkistus toimielinten sopimukseen on pidetty erillään meneillään olevasta toimielinten välisestä poliittisesta keskustelusta, jossa pohditaan ratkaisua kysymykseen vuoden 2012 jäljellä olevista maksuista, samoin kuin lisätalousarvioesitystä nro 2/2013 koskevista neuvotteluista; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että tarkistus on puhtaasti tekninen, sillä se on vain seurausta siitä, että sopimuksesta Kroatian tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin, jäljempänä ”liittymissopimus”, sen 28. jäsenvaltioksi päästiin yksimieliseen yhteisymmärrykseen; tähdentää, että siksi lisätalousarvion nro 1/2013 yhteydessä annettu tarkistus toimielinten sopimukseen on pidetty erillään meneillään olevasta toimielinten välisestä poliittisesta keskustelusta, jossa pohditaan ratkaisua kysymykseen vuoden 2012 jäljellä olevista maksuista, samoin kuin lisätalousarvioesitystä nro 2/2013 koskevista neuvotteluista;

| 3. | muistuttaa, että 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 29 kohdan mukaisesti uuden jäsenvaltion unioniin liittymisestä johtuvat rahoitustarpeet katetaan mukauttamalla rahoituskehystä niin, että tarkistetaan vuoden 2013 maksusitoumus- ja maksumäärärahojen enimmäismääriä; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 29 kohdan mukaisesti uuden jäsenvaltion unioniin liittymisestä johtuvat rahoitustarpeet katetaan mukauttamalla rahoituskehystä niin, että tarkistetaan vuoden 2013 maksusitoumus- ja maksumäärärahojen enimmäismääriä;

| 4. | toteaa uudelleen, että kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa vahvistettua kahdeksan viikon määräaikaa, jonka aikana kansallisille parlamenteille on tiedotettava esityksestä lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi, ei sovelleta talousarvioasioihin; pitää siksi valitettavana, että huolimatta tämän mukautuksen voimaantulon ja lisätalousarvion nro 1/2013 erittäin tiukasta aikataulusta neuvosto ei vahvistanut kantaansa kyseisessä määräajassa, jolloin parlamentti joutui kiirehtimään hyväksyntäänsä pysyäkseen perussopimuksen rajoissa; |
| --- | --- |

4.

toteaa uudelleen, että kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa vahvistettua kahdeksan viikon määräaikaa, jonka aikana kansallisille parlamenteille on tiedotettava esityksestä lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi, ei sovelleta talousarvioasioihin; pitää siksi valitettavana, että huolimatta tämän mukautuksen voimaantulon ja lisätalousarvion nro 1/2013 erittäin tiukasta aikataulusta neuvosto ei vahvistanut kantaansa kyseisessä määräajassa, jolloin parlamentti joutui kiirehtimään hyväksyntäänsä pysyäkseen perussopimuksen rajoissa;

| 5. | pitää niin ikään valitettavana, että neuvostolla oli vaikeuksia päästä sopimukseen tästä tarkistuksesta jopa kahdeksan viikon määräajan päättymisen jälkeen, minkä vuoksi Kroatian liittymiseen varattu rahoitus viivästyy 1. päivästä heinäkuuta 2013; varoittaa, ettei tästä saa tulla ennakkotapausta seuraavia laajentumisia silmällä pitäen; |
| --- | --- |

5.

pitää niin ikään valitettavana, että neuvostolla oli vaikeuksia päästä sopimukseen tästä tarkistuksesta jopa kahdeksan viikon määräajan päättymisen jälkeen, minkä vuoksi Kroatian liittymiseen varattu rahoitus viivästyy 1. päivästä heinäkuuta 2013; varoittaa, ettei tästä saa tulla ennakkotapausta seuraavia laajentumisia silmällä pitäen;

| 6. | panee tyytyväisenä merkille, että neuvosto pystyi lopulta mukauttamaan vuoden 2013 maksumäärärahojen enimmäismääriä tarvittavalla 374 miljoonalla eurolla vaatimatta hyvityksiä; katsoo, että koska kyseessä on rajallinen määrä ja koska vuoden 2013 talousarviossa on tällä hetkellä liian vähän maksumäärärahoja, tällä tavoin täytetään asianmukaisesti velvoite, johon jäsenvaltiot sitoutuivat allekirjoittaessaan liittymissopimuksen, ja noudatetaan 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 29 kohdan määräyksiä; |
| --- | --- |

6.

panee tyytyväisenä merkille, että neuvosto pystyi lopulta mukauttamaan vuoden 2013 maksumäärärahojen enimmäismääriä tarvittavalla 374 miljoonalla eurolla vaatimatta hyvityksiä; katsoo, että koska kyseessä on rajallinen määrä ja koska vuoden 2013 talousarviossa on tällä hetkellä liian vähän maksumäärärahoja, tällä tavoin täytetään asianmukaisesti velvoite, johon jäsenvaltiot sitoutuivat allekirjoittaessaan liittymissopimuksen, ja noudatetaan 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 29 kohdan määräyksiä;

| 7. | pitää kuitenkin valitettavana, että mukautettaessa maksusitoumusmäärärahoja neuvosto päätti olla piittaamatta siitä, että olisi poliittisesti tärkeää hyväksyä komission ehdotus sellaisenaan, ja vaati sen sijaan pyydettyjen määrärahojen hyvittämistä; katsoo, että tämä kanta on vastoin liittymissopimuksen allekirjoituksen yhteydessä tehdyn yksimielisen päätöksen ja 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen henkeä; tähdentää, että tällainen päätös antaa väärän poliittisen signaalin ei pelkästään Kroatialle vaan myös muille ehdokasmaille; korostaa, että tämä päätös hyväksytään ainoastaan, koska se koskee nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen (2007–2013) kuutta viimeistä kuukautta; painottaa, että tästä ei saisi tulla ennakkotapausta tulevan monivuotisen rahoituskehyksen (2014–2020) aikana tapahtuvia mahdollisia uusia laajentumisia silmällä pitäen; |
| --- | --- |

7.

pitää kuitenkin valitettavana, että mukautettaessa maksusitoumusmäärärahoja neuvosto päätti olla piittaamatta siitä, että olisi poliittisesti tärkeää hyväksyä komission ehdotus sellaisenaan, ja vaati sen sijaan pyydettyjen määrärahojen hyvittämistä; katsoo, että tämä kanta on vastoin liittymissopimuksen allekirjoituksen yhteydessä tehdyn yksimielisen päätöksen ja 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen henkeä; tähdentää, että tällainen päätös antaa väärän poliittisen signaalin ei pelkästään Kroatialle vaan myös muille ehdokasmaille; korostaa, että tämä päätös hyväksytään ainoastaan, koska se koskee nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen (2007–2013) kuutta viimeistä kuukautta; painottaa, että tästä ei saisi tulla ennakkotapausta tulevan monivuotisen rahoituskehyksen (2014–2020) aikana tapahtuvia mahdollisia uusia laajentumisia silmällä pitäen;

| 8. | pitää valitettavana, että maksusitoumukset korvataan pääasiassa otsakkeen 5 määrärahoista, jotka voivat loppua kesken, jos tuomioistuimessa käsiteltävänä oleva kiistanalaisia palkkamukautuksia koskeva asia ratkaistaan vielä vuonna 2013; |
| --- | --- |

8.

pitää valitettavana, että maksusitoumukset korvataan pääasiassa otsakkeen 5 määrärahoista, jotka voivat loppua kesken, jos tuomioistuimessa käsiteltävänä oleva kiistanalaisia palkkamukautuksia koskeva asia ratkaistaan vielä vuonna 2013;

| 9. | on kuitenkin päättänyt hyväksyä tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen sellaisena kuin neuvosto on sen muuttanut ottaen huomioon, että poliittisista ja oikeudellisista syistä Kroatian tarvitsema rahoitus on kiireellisesti varmistettava; |
| --- | --- |

9.

on kuitenkin päättänyt hyväksyä tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen sellaisena kuin neuvosto on sen muuttanut ottaen huomioon, että poliittisista ja oikeudellisista syistä Kroatian tarvitsema rahoitus on kiireellisesti varmistettava;

| 10. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

10.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 11. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

11.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen liitteineen neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUVL L 66, 8.3.2013.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen muuttamisesta monivuotisen rahoituskehyksen osalta Kroatian liittymisestä Euroopan unioniin johtuvien rahoitustarpeiden huomioon ottamiseksi

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä 2013/419/EU.)

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/150 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/150

---

P7_TA(2013)0332

Komission työohjelman 2014 valmistelu

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 komission työohjelmaa vuodeksi 2014 koskevista Euroopan parlamentin ensisijaisista tavoitteista (2013/2679(RSP))

(2016/C 075/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon työohjelmastaan 2013 (COM(2012)0629), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon työohjelmastaan 2013 (COM(2012)0629),

| — | ottaa huomioon Eurooppa 2020 -strategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa 2020 -strategian,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät 27.–28. kesäkuuta 2013, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät 27.–28. kesäkuuta 2013,

| — | ottaa huomioon voimassa olevan puitesopimuksen Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista (1) ja erityisesti sen liitteen IV, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon voimassa olevan puitesopimuksen Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista (1) ja erityisesti sen liitteen IV,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 35 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 35 artiklan 3 kohdan,

| A. | katsoo, että pitkää kriisiä ei voiteta, jos Euroopan yhdentymistä ei tehosteta edelleen merkittävästi, ja että finanssi-, talous- ja velkakriisit ovat korostaneet tehostetun demokraattisen valvonnan ja vastuuvelvollisuuden tarvetta; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että pitkää kriisiä ei voiteta, jos Euroopan yhdentymistä ei tehosteta edelleen merkittävästi, ja että finanssi-, talous- ja velkakriisit ovat korostaneet tehostetun demokraattisen valvonnan ja vastuuvelvollisuuden tarvetta;

| B. | katsoo, että komission olisi ehdotettava toimia, joilla ylläpidetään ja lujitetaan Euroopan sosiaalisia markkinatalousmalleja pitkän taantuman aiheuttamien vahinkojen korjaamiseksi ja täystyöllisyyden ja kestävän kehityksen palauttamiseksi; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että komission olisi ehdotettava toimia, joilla ylläpidetään ja lujitetaan Euroopan sosiaalisia markkinatalousmalleja pitkän taantuman aiheuttamien vahinkojen korjaamiseksi ja täystyöllisyyden ja kestävän kehityksen palauttamiseksi;

| C. | toteaa, että pankkijärjestelmän haavoittuvuus, jäsenvaltioiden jatkuvat velka- ja alijäämäongelmat, Euroopan kilpailukyvyn heikkeneminen globaalissa taloudessa, korkea nuorisotyöttömyys ja talouden taantumasta johtuvat sosiaaliset vaikeudet merkitsevät EU:lle ennennäkemättömiä haasteita; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että pankkijärjestelmän haavoittuvuus, jäsenvaltioiden jatkuvat velka- ja alijäämäongelmat, Euroopan kilpailukyvyn heikkeneminen globaalissa taloudessa, korkea nuorisotyöttömyys ja talouden taantumasta johtuvat sosiaaliset vaikeudet merkitsevät EU:lle ennennäkemättömiä haasteita;

| D. | ottaa huomioon, että unionin tason talousarviovalintojen on vastattava EU:n poliittisia ensisijaisia tavoitteita ei ainoastaan määrien vaan myös joustavuuden ja tasapainon osalta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että unionin tason talousarviovalintojen on vastattava EU:n poliittisia ensisijaisia tavoitteita ei ainoastaan määrien vaan myös joustavuuden ja tasapainon osalta;

| E. | toteaa, että komission tehtävä on edistää EU:n yleistä etua, tehdä tätä koskevia aloitteita, varmistaa perussopimusten noudattaminen, valvoa EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa, hoitaa yhteensovitus-, täytäntöönpano- ja hallinnointitehtäviä ja tehdä lainsäädäntöaloitteita; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että komission tehtävä on edistää EU:n yleistä etua, tehdä tätä koskevia aloitteita, varmistaa perussopimusten noudattaminen, valvoa EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa, hoitaa yhteensovitus-, täytäntöönpano- ja hallinnointitehtäviä ja tehdä lainsäädäntöaloitteita;

| F. | toteaa, että tämän vaalikauden päättyessä kaikki keskeneräiset asiat raukeavat, ellei parlamentti, neuvosto tai komissio esitä perustelua pyyntöä, että vaalienjälkeinen uusi parlamentti ottaa uudelleen käsiteltäviksi tietyt asiat, joiden suhteen edistyttiin merkittävästi tavallisen lainsäätämisjärjestyksen puitteissa; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että tämän vaalikauden päättyessä kaikki keskeneräiset asiat raukeavat, ellei parlamentti, neuvosto tai komissio esitä perustelua pyyntöä, että vaalienjälkeinen uusi parlamentti ottaa uudelleen käsiteltäviksi tietyt asiat, joiden suhteen edistyttiin merkittävästi tavallisen lainsäätämisjärjestyksen puitteissa;

OSA 1

| 1. | kehottaa syventämään demokraattista prosessia talouden ohjauksen ja hallinnan alalla ja antamaan parlamentille keskeisemmän roolin, jonka myötä kansalaisten luottamus EU:n kriisinhallintaan parantuu; katsoo tässä yhteydessä, että komission olisi täytettävä perussopimuksessa sille uskottu rooli, joka ei ole yhteensopiva sen kanssa, että EU:n talouden ohjausjärjestelmän päätöksenteko siirretään elimille, jotka eivät ole vastuuvelvollisia; on erityisen huolestunut komission vastuuvelvollisuuden parantamisesta sen toimiessa troikan jäsenenä; |
| --- | --- |

1.

kehottaa syventämään demokraattista prosessia talouden ohjauksen ja hallinnan alalla ja antamaan parlamentille keskeisemmän roolin, jonka myötä kansalaisten luottamus EU:n kriisinhallintaan parantuu; katsoo tässä yhteydessä, että komission olisi täytettävä perussopimuksessa sille uskottu rooli, joka ei ole yhteensopiva sen kanssa, että EU:n talouden ohjausjärjestelmän päätöksenteko siirretään elimille, jotka eivät ole vastuuvelvollisia; on erityisen huolestunut komission vastuuvelvollisuuden parantamisesta sen toimiessa troikan jäsenenä;

| 2. | katsoo, että vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskeneiden poliittisten neuvottelujen päätyttyä komission olisi varmistettava ensisijaisesti uuden rahoituskehyksen sujuva toiminta, mukaan luettuna uudet joustavuutta koskevat säännöt, joista sovittiin näiden neuvottelujen puitteissa; otaksuu, että uusi komissio aikoo nimityksensä jälkeen sitoutua virallisesti monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamiseen vuoden 2016 loppuun mennessä, mikä mahdollistaisi myös parlamentille EU:n painopistealueiden uudelleenarvioinnin; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskeneiden poliittisten neuvottelujen päätyttyä komission olisi varmistettava ensisijaisesti uuden rahoituskehyksen sujuva toiminta, mukaan luettuna uudet joustavuutta koskevat säännöt, joista sovittiin näiden neuvottelujen puitteissa; otaksuu, että uusi komissio aikoo nimityksensä jälkeen sitoutua virallisesti monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamiseen vuoden 2016 loppuun mennessä, mikä mahdollistaisi myös parlamentille EU:n painopistealueiden uudelleenarvioinnin;

| 3. | on erityisen huolestunut vuoden 2014 maksutilanteesta ja kehottaa komissiota antamaan vuoden aikana lisätalousarvioita aina tarvittaessa; |
| --- | --- |

3.

on erityisen huolestunut vuoden 2014 maksutilanteesta ja kehottaa komissiota antamaan vuoden aikana lisätalousarvioita aina tarvittaessa;

| 4. | korostaa pitävänsä hyvin tärkeänä EU:n omien varojen järjestelmän uudistamista koskevaa kysymystä; kehottaa komissiota varmistamaan, että omia varoja käsittelevä korkean tason työryhmä kokoontuu ja alkaa työnsä mahdollisimman nopeasti, jotta ensimmäiset tulokset olisivat valmiina vuoden 2014 loppuun mennessä monivuotisen rahoituskehyksen osana sovitun omia varoja koskevan yhteisen lausuman mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

korostaa pitävänsä hyvin tärkeänä EU:n omien varojen järjestelmän uudistamista koskevaa kysymystä; kehottaa komissiota varmistamaan, että omia varoja käsittelevä korkean tason työryhmä kokoontuu ja alkaa työnsä mahdollisimman nopeasti, jotta ensimmäiset tulokset olisivat valmiina vuoden 2014 loppuun mennessä monivuotisen rahoituskehyksen osana sovitun omia varoja koskevan yhteisen lausuman mukaisesti;

| 5. | muistuttaa, että EU:n talousarviossa on otettava huomioon EU:n politiikan painopistealat; korostaa, että EU:n talousarvio on investointibudjetti, jolla on voimakas vipuvaikutus; vaatii komissiota puolustamaan EU:n talousarviota eurooppalaisesta lisäarvosta saatavien strategisten investointien tehostamiseksi ja saattamaan Euroopan talouden taas raiteilleen; |
| --- | --- |

5.

muistuttaa, että EU:n talousarviossa on otettava huomioon EU:n politiikan painopistealat; korostaa, että EU:n talousarvio on investointibudjetti, jolla on voimakas vipuvaikutus; vaatii komissiota puolustamaan EU:n talousarviota eurooppalaisesta lisäarvosta saatavien strategisten investointien tehostamiseksi ja saattamaan Euroopan talouden taas raiteilleen;

| 6. | katsoo, että työpaikkojen luominen on tärkein tavoite ja että kaikki unionin tasolla saatavilla olevat maksut on käytettävä nykyisten työpaikkojen säilyttämiseen ja uusien työpaikkojen luomiseen nuorille etenkin palvelujen, teollisuuden ja digitaalisen talouden alalla; katsoo näin ollen, että investoinnit EU:n kilpailukyvyn parantamiseksi ovat keskeisessä asemassa ensi vuonna ja sitä seuraavina vuosina; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että työpaikkojen luominen on tärkein tavoite ja että kaikki unionin tasolla saatavilla olevat maksut on käytettävä nykyisten työpaikkojen säilyttämiseen ja uusien työpaikkojen luomiseen nuorille etenkin palvelujen, teollisuuden ja digitaalisen talouden alalla; katsoo näin ollen, että investoinnit EU:n kilpailukyvyn parantamiseksi ovat keskeisessä asemassa ensi vuonna ja sitä seuraavina vuosina;

| 7. | pitää myönteisenä 27.–28. kesäkuuta 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston sitoutumista todellisen talous- ja rahaliiton valmiiksi saattamiseen sisällyttämällä siihen kaikki pankkiunionin osat, talouspolitiikan tehokkaamman koordinoinnin, rahoituksen yhteisvastuumekanismit ja sosiaalisen ulottuvuuden lujittamisen, mutta pitää valitettavana, että edistyminen ei ole ollut nopeampaa; kehottaa komissiota antamaan tiedonannon EMU:n sosiaalisesta ulottuvuudesta; |
| --- | --- |

7.

pitää myönteisenä 27.–28. kesäkuuta 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston sitoutumista todellisen talous- ja rahaliiton valmiiksi saattamiseen sisällyttämällä siihen kaikki pankkiunionin osat, talouspolitiikan tehokkaamman koordinoinnin, rahoituksen yhteisvastuumekanismit ja sosiaalisen ulottuvuuden lujittamisen, mutta pitää valitettavana, että edistyminen ei ole ollut nopeampaa; kehottaa komissiota antamaan tiedonannon EMU:n sosiaalisesta ulottuvuudesta;

| 8. | kehottaa saattamaan valmiiksi kaiken tarvittavan lainsäädännön, jolla toteutetaan Euroopan keskuspankkiin perustuva yhteinen valvontamekanismi; |
| --- | --- |

8.

kehottaa saattamaan valmiiksi kaiken tarvittavan lainsäädännön, jolla toteutetaan Euroopan keskuspankkiin perustuva yhteinen valvontamekanismi;

| 9. | kannattaa Eurooppa 2020 -kasvustrategiaa, jonka tavoitteena on toteuttaa yrityksiä kannustava, työpaikkoja luova, elintasoa nostava ja kestävää taloutta kehittävä oikea toimintakehys; |
| --- | --- |

9.

kannattaa Eurooppa 2020 -kasvustrategiaa, jonka tavoitteena on toteuttaa yrityksiä kannustava, työpaikkoja luova, elintasoa nostava ja kestävää taloutta kehittävä oikea toimintakehys;

| 10. | korostaa tarvetta kohentaa teollisuuden makrotaloudellista ympäristöä, parantaa rahoituksen saatavuutta, parantaa infrastruktuuria, suojella omistusoikeutta ja tukea erityisesti pk-yrityksiä niiden kilpailukyvyn lisäämiseksi ja uusille markkinoille pääsyn helpottamiseksi; |
| --- | --- |

10.

korostaa tarvetta kohentaa teollisuuden makrotaloudellista ympäristöä, parantaa rahoituksen saatavuutta, parantaa infrastruktuuria, suojella omistusoikeutta ja tukea erityisesti pk-yrityksiä niiden kilpailukyvyn lisäämiseksi ja uusille markkinoille pääsyn helpottamiseksi;

| 11. | kehottaa komissiota saattamaan ennen toimikautensa päättymistä päätökseen nykyisen työohjelmansa erityisesti palvelujen sisämarkkinoiden, Euroopan digitaalistrategian, energian sisämarkkinoiden sekä pitkälle menevien, vapaiden ja oikeudenmukaisten kauppasopimusten laajentamisen osalta; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota saattamaan ennen toimikautensa päättymistä päätökseen nykyisen työohjelmansa erityisesti palvelujen sisämarkkinoiden, Euroopan digitaalistrategian, energian sisämarkkinoiden sekä pitkälle menevien, vapaiden ja oikeudenmukaisten kauppasopimusten laajentamisen osalta;

| 12. | kehottaa komissiota tehostamaan ja vahvistamaan ponnistelujaan EU:n taloudellisten suojelemiseksi, tekemään ehdotuksen Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta ja saattamaan päätökseen Euroopan petostentorjuntaviraston viivästyneen uudistamisen; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota tehostamaan ja vahvistamaan ponnistelujaan EU:n taloudellisten suojelemiseksi, tekemään ehdotuksen Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta ja saattamaan päätökseen Euroopan petostentorjuntaviraston viivästyneen uudistamisen;

| 13. | ehdottaa, että komissio aloittaa ennen toimikautensa loppua intensiiviset neuvottelut neuvoston kanssa saattaakseen päätökseen mahdollisimman monta asiaa täysimääräisesti Lissabonin sopimuksessa määrättyjä lainsäädäntömenettelyjä noudattaen; toistaa näkemyksensä, että se ei voi hyväksyä EMU:un liittyviä uusia hallitustenvälisiä elementtejä; |
| --- | --- |

13.

ehdottaa, että komissio aloittaa ennen toimikautensa loppua intensiiviset neuvottelut neuvoston kanssa saattaakseen päätökseen mahdollisimman monta asiaa täysimääräisesti Lissabonin sopimuksessa määrättyjä lainsäädäntömenettelyjä noudattaen; toistaa näkemyksensä, että se ei voi hyväksyä EMU:un liittyviä uusia hallitustenvälisiä elementtejä;

| 14. | kehottaa komissiota panemaan asianmukaisesti merkille parlamentin alakohtaiset kannat sellaisina kuin ne on esitetty tämän päätöslauselman osassa 2; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota panemaan asianmukaisesti merkille parlamentin alakohtaiset kannat sellaisina kuin ne on esitetty tämän päätöslauselman osassa 2;

OSA 2

Täytäntöönpano

| 15. | vaatii komissiota yhdenmukaistamaan lainsäädäntöohjelmaansa, parantamaan lainsäädäntöehdotustensa laatua, tehostamaan lainsäädäntöehdotusten vaikutusten arviointia, ehdottamaan tarvittaessa vastaavuustaulukoiden käyttämistä EU:n lainsäädännön saattamiseksi paremmin osaksi kansallista lainsäädäntöä ja tukemaan parlamenttia sen käydessä neuvotteluja neuvoston kanssa delegoiduista säädöksistä ja täytäntöönpanosäädöksistä, jotka voivat aiheuttaa merkittäviä viivytyksiä lainsäädäntöprosessissa; |
| --- | --- |

15.

vaatii komissiota yhdenmukaistamaan lainsäädäntöohjelmaansa, parantamaan lainsäädäntöehdotustensa laatua, tehostamaan lainsäädäntöehdotusten vaikutusten arviointia, ehdottamaan tarvittaessa vastaavuustaulukoiden käyttämistä EU:n lainsäädännön saattamiseksi paremmin osaksi kansallista lainsäädäntöä ja tukemaan parlamenttia sen käydessä neuvotteluja neuvoston kanssa delegoiduista säädöksistä ja täytäntöönpanosäädöksistä, jotka voivat aiheuttaa merkittäviä viivytyksiä lainsäädäntöprosessissa;

| 16. | kehottaa komissiota ehdottamaan, että otetaan käyttöön asianmukaiset kansalliset hallinnointia koskevat ilmoitukset, jotka allekirjoitetaan asianmukaisella poliittisella tasolla ja jotka kattavat yhteisesti hallinnoidut unionin varat; korostaa, että rahoitusta on jatkuvasti valvottava tarkasti ja uskottavasti ja että EU:n rahoituksen ja hallinnon kustannustehokkuutta on tarkkailtava, jotta varmistetaan hyvä vastine EU:n toimiin käytetyille rahoille sekä se, että tulot kerätään sovellettavia sääntöjä noudattaen; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota ehdottamaan, että otetaan käyttöön asianmukaiset kansalliset hallinnointia koskevat ilmoitukset, jotka allekirjoitetaan asianmukaisella poliittisella tasolla ja jotka kattavat yhteisesti hallinnoidut unionin varat; korostaa, että rahoitusta on jatkuvasti valvottava tarkasti ja uskottavasti ja että EU:n rahoituksen ja hallinnon kustannustehokkuutta on tarkkailtava, jotta varmistetaan hyvä vastine EU:n toimiin käytetyille rahoille sekä se, että tulot kerätään sovellettavia sääntöjä noudattaen;

| 17. | katsoo, että EU:n toimielinten välistä yhteistyötä on parannettava ja se on nykyaikaistettava, jotta siitä tulee tehokkaampaa ja jotta se mahdollistaa toimeenpanovallan entistä tiiviimmän demokraattisen valvonnan EU:n tasolla; toteaa, että vuoden 2010 toimielinten sopimusta on tarkistettava; kehottaa tiiviimpään koordinointiin neuvoston kanssa Lissabonin sopimuksen mukaisesti; korostaa, että yhteisömenetelmä on aina asetettava etusijalle, sillä se mahdollistaa julkiset keskustelut parlamentin demokraattisen osallistumisen ansiosta; katsoo lisäksi, että mutkikas lainsäädäntö erityisesti rahoituspalveluiden alalla edellyttää laaja-alaista julkista ja parlamentaarista keskustelua; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että EU:n toimielinten välistä yhteistyötä on parannettava ja se on nykyaikaistettava, jotta siitä tulee tehokkaampaa ja jotta se mahdollistaa toimeenpanovallan entistä tiiviimmän demokraattisen valvonnan EU:n tasolla; toteaa, että vuoden 2010 toimielinten sopimusta on tarkistettava; kehottaa tiiviimpään koordinointiin neuvoston kanssa Lissabonin sopimuksen mukaisesti; korostaa, että yhteisömenetelmä on aina asetettava etusijalle, sillä se mahdollistaa julkiset keskustelut parlamentin demokraattisen osallistumisen ansiosta; katsoo lisäksi, että mutkikas lainsäädäntö erityisesti rahoituspalveluiden alalla edellyttää laaja-alaista julkista ja parlamentaarista keskustelua;

| 18. | pitää valitettavana, että komission jatkuvista lupauksista huolimatta lukuisia ilmoitettuja niin laatua kuin määrääkin koskevia tavoitteita ei ole voitu panna täytäntöön; kehottaa komissiota käymään kummankin lainsäätäjän kanssa tiivistä vuoropuhelua jäljellä olevien julkistettujen lainsäädäntöehdotusten esittämisestä ja hyväksymisestä; |
| --- | --- |

18.

pitää valitettavana, että komission jatkuvista lupauksista huolimatta lukuisia ilmoitettuja niin laatua kuin määrääkin koskevia tavoitteita ei ole voitu panna täytäntöön; kehottaa komissiota käymään kummankin lainsäätäjän kanssa tiivistä vuoropuhelua jäljellä olevien julkistettujen lainsäädäntöehdotusten esittämisestä ja hyväksymisestä;

| 19. | kehottaa komissiota edistämään eurooppalaista puolueohjesääntöjä koskevien kolmikantaneuvotteluiden nopeaa loppuun saattamista hyvissä ajoin ennen Euroopan parlamentin vaaleja; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota edistämään eurooppalaista puolueohjesääntöjä koskevien kolmikantaneuvotteluiden nopeaa loppuun saattamista hyvissä ajoin ennen Euroopan parlamentin vaaleja;

Sisämarkkinat

| 20. | palauttaa mieleen sisämarkkinoiden keskeisen merkityksen EU:n yhdentymisen, talouskasvun ja työllisyyden moottorina ja EU:n reaalitalouden tukipylväänä; kehottaa siksi komissiota keskittymään sisämarkkinoiden hallintoon lainsäädännöllisten ja toimintapoliittisten painopisteiden hyväksymisen ja noudattamisen valvomisen virtaviivaistamiseksi sekä sisämarkkinoiden yhdentymistä koskevan, vuotuisiin kasvuselvityksiin liitettyyn sisämarkkinoiden yhdentymistilannetta koskevaan kertomukseen ja maakohtaisiin suosituksiin perustuvan säännöllisen arvioinnin kehittämiseksi talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä; |
| --- | --- |

20.

palauttaa mieleen sisämarkkinoiden keskeisen merkityksen EU:n yhdentymisen, talouskasvun ja työllisyyden moottorina ja EU:n reaalitalouden tukipylväänä; kehottaa siksi komissiota keskittymään sisämarkkinoiden hallintoon lainsäädännöllisten ja toimintapoliittisten painopisteiden hyväksymisen ja noudattamisen valvomisen virtaviivaistamiseksi sekä sisämarkkinoiden yhdentymistä koskevan, vuotuisiin kasvuselvityksiin liitettyyn sisämarkkinoiden yhdentymistilannetta koskevaan kertomukseen ja maakohtaisiin suosituksiin perustuvan säännöllisen arvioinnin kehittämiseksi talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä;

| 21. | kehottaa komissiota edelleen keskittymään sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantamiseen, pyrkimään edelleen päättäväisesti hallinnon yksinkertaistamiseen, antamaan asianmukaisen painoarvon ehdotettujen toimenpiteiden oikeasuhteisuutta koskeville pohdinnoille ja seuraamaan sisämarkkinasäännöstön täysimääräistä täytäntöönpanoa koskevaa kehitystä erityisesti palvelualalla; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota edelleen keskittymään sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantamiseen, pyrkimään edelleen päättäväisesti hallinnon yksinkertaistamiseen, antamaan asianmukaisen painoarvon ehdotettujen toimenpiteiden oikeasuhteisuutta koskeville pohdinnoille ja seuraamaan sisämarkkinasäännöstön täysimääräistä täytäntöönpanoa koskevaa kehitystä erityisesti palvelualalla;

| 22. | pitää myönteisinä komission toisen sisämarkkinoiden toimenpidepaketin ehdotuksia ensisijaisiksi toimiksi kasvun, työllisyyden ja sisämarkkinoita kohtaan tunnetun luottamuksen lisäämiseksi; |
| --- | --- |

22.

pitää myönteisinä komission toisen sisämarkkinoiden toimenpidepaketin ehdotuksia ensisijaisiksi toimiksi kasvun, työllisyyden ja sisämarkkinoita kohtaan tunnetun luottamuksen lisäämiseksi;

| 23. | vaatii palveludirektiivin täysimääräistä soveltamista; kehottaa komissiota auttamaan jäsenvaltioita palveluja koskevien sisämarkkinoiden luomisessa; pyytää komissiota tarkastelemaan käytössä olevia rajoittavia käytäntöjä, kuten tarveharkintatestiä; |
| --- | --- |

23.

vaatii palveludirektiivin täysimääräistä soveltamista; kehottaa komissiota auttamaan jäsenvaltioita palveluja koskevien sisämarkkinoiden luomisessa; pyytää komissiota tarkastelemaan käytössä olevia rajoittavia käytäntöjä, kuten tarveharkintatestiä;

| 24. | kehottaa komissiota seuraamaan huolellisesti ja tarkasti kuluttaja-asioiden toimintaohjelman täytäntöönpanoa ja sen valvontaa, kuluttajansuojaa ja luottamusta sisämarkkinoihin; pyytää komissiota toimimaan aktiivisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kuluttajan oikeuksia koskevan direktiivin, vaihtoehtoista riidanratkaisua koskevan direktiivin ja verkkovälitteistä riidanratkaisua koskevan asetuksen nopean täytäntöönpanon varmistamiseksi sekä sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin toiminnan tarkastelemiseksi. koska kuluttajien luottamus on sisämarkkinoiden hyvän toiminnan perusta; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota seuraamaan huolellisesti ja tarkasti kuluttaja-asioiden toimintaohjelman täytäntöönpanoa ja sen valvontaa, kuluttajansuojaa ja luottamusta sisämarkkinoihin; pyytää komissiota toimimaan aktiivisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kuluttajan oikeuksia koskevan direktiivin, vaihtoehtoista riidanratkaisua koskevan direktiivin ja verkkovälitteistä riidanratkaisua koskevan asetuksen nopean täytäntöönpanon varmistamiseksi sekä sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin toiminnan tarkastelemiseksi. koska kuluttajien luottamus on sisämarkkinoiden hyvän toiminnan perusta;

| 25. | suhtautuu myönteisesti uuteen kulutustavaroiden turvallisuutta koskevaan asetukseen, jolla taataan kuluttajan terveys ja turvallisuus ja helpotetaan myös pk-yritysten mahdollisuuksia käydä tavarakauppaa; |
| --- | --- |

25.

suhtautuu myönteisesti uuteen kulutustavaroiden turvallisuutta koskevaan asetukseen, jolla taataan kuluttajan terveys ja turvallisuus ja helpotetaan myös pk-yritysten mahdollisuuksia käydä tavarakauppaa;

| 26. | kehottaa komissiota panemaan uudistetun tullikoodeksin täytäntöön saattamalla päätökseen yhdenmukaistettuja sähköisiä tullikäytäntöjä koskevat suunnitelmat; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota panemaan uudistetun tullikoodeksin täytäntöön saattamalla päätökseen yhdenmukaistettuja sähköisiä tullikäytäntöjä koskevat suunnitelmat;

| 27. | kehottaa komissiota toimimaan järjestelmällisemmin, kun se arvioi ehdotustensa vaikutusta pk-yrityksiin, joihin Eurooppa luottaa uusien työpaikkojen luomisessa; kehottaa komissiota tähän liittyen pyrkimään aktiivisesti estämään pidemmälle menevien säännösten lisäämisen unionin lainsäädäntöön kansallisella tasolla, sillä se vääristää yhtäläisiä toimintaedellytyksiä sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota toimimaan järjestelmällisemmin, kun se arvioi ehdotustensa vaikutusta pk-yrityksiin, joihin Eurooppa luottaa uusien työpaikkojen luomisessa; kehottaa komissiota tähän liittyen pyrkimään aktiivisesti estämään pidemmälle menevien säännösten lisäämisen unionin lainsäädäntöön kansallisella tasolla, sillä se vääristää yhtäläisiä toimintaedellytyksiä sisämarkkinoilla;

| 28. | tähdentää, että on tärkeää ryhtyä toimiin pk-yritysten rahoituksen saannin parantamiseksi; kehottaa komissiota lujittamaan yrittäjyyttä koskevassa toimintasuunnitelmassa tarkoitettuja toimenpiteitä ja panemaan ne täytäntöön sekä nopeuttamaan yrittäjyyttä koskevan aloitteen käynnistämistä; kehottaa käynnistämään ripeästi tulevien COSME ja Horisontti 2020 -ohjelmien mukaisen pk-yrityksiä koskevan osajärjestelmän, jossa ovat mukana Euroopan investointirahasto ja Euroopan investointipankki, millä helpotetaan julkisten ja yksityisten investointien tekemistä innovatiiviseen ja kestävään uuteen liiketoimintaan, mukaan luettuna kasvupainotteiset pk-yritykset; |
| --- | --- |

28.

tähdentää, että on tärkeää ryhtyä toimiin pk-yritysten rahoituksen saannin parantamiseksi; kehottaa komissiota lujittamaan yrittäjyyttä koskevassa toimintasuunnitelmassa tarkoitettuja toimenpiteitä ja panemaan ne täytäntöön sekä nopeuttamaan yrittäjyyttä koskevan aloitteen käynnistämistä; kehottaa käynnistämään ripeästi tulevien COSME ja Horisontti 2020 -ohjelmien mukaisen pk-yrityksiä koskevan osajärjestelmän, jossa ovat mukana Euroopan investointirahasto ja Euroopan investointipankki, millä helpotetaan julkisten ja yksityisten investointien tekemistä innovatiiviseen ja kestävään uuteen liiketoimintaan, mukaan luettuna kasvupainotteiset pk-yritykset;

| 29. | pyytää komissiota saattamaan voimaan kolmen toimielimen sopimuksen, joka koskee lainsäädäntötyön parantamista koskevien sitoumusten täyttämistä, ottamalla mukaan jäsenvaltiot, joita komission olisi kannustettava tekemään omia pk-yritystestejään ja sisämarkkinatestejä; katsoo tässä yhteydessä, että neuvoston olisi perustettava erillinen yksikkö, joka arvioi neuvoston tekemien muutosten vaikutuksia; korostaa paremman sääntelyn ohjelmassa olevien kuntotestien merkitystä; |
| --- | --- |

29.

pyytää komissiota saattamaan voimaan kolmen toimielimen sopimuksen, joka koskee lainsäädäntötyön parantamista koskevien sitoumusten täyttämistä, ottamalla mukaan jäsenvaltiot, joita komission olisi kannustettava tekemään omia pk-yritystestejään ja sisämarkkinatestejä; katsoo tässä yhteydessä, että neuvoston olisi perustettava erillinen yksikkö, joka arvioi neuvoston tekemien muutosten vaikutuksia; korostaa paremman sääntelyn ohjelmassa olevien kuntotestien merkitystä;

| 30. | kehottaa komissiota edistämään pk-yritysten ja mikroyritysten etuja varmistamalla helpompi pääsy sisämarkkinoille; pitää myönteisenä komission jo toteuttamia toimia sellaisen pk-yritysten ja mikroyritysten sääntelyrasituksen keventämiseksi, joka aiheutuu EU:n lainsäädännöstä; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota edistämään pk-yritysten ja mikroyritysten etuja varmistamalla helpompi pääsy sisämarkkinoille; pitää myönteisenä komission jo toteuttamia toimia sellaisen pk-yritysten ja mikroyritysten sääntelyrasituksen keventämiseksi, joka aiheutuu EU:n lainsäädännöstä;

| 31. | kehottaa komissiota antamaan sisämarkkinoiden hallinnon parantamista koskevan lainsäädäntöehdotuksen, joka perustuu aiheesta laadittuun lainsäädäntöä koskevaan valiokunta-aloitteiseen mietintöön, ottaen huomioon, että sisämarkkinoilla voi olla keskeinen osa pyrkimyksissä luoda kasvua Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota antamaan sisämarkkinoiden hallinnon parantamista koskevan lainsäädäntöehdotuksen, joka perustuu aiheesta laadittuun lainsäädäntöä koskevaan valiokunta-aloitteiseen mietintöön, ottaen huomioon, että sisämarkkinoilla voi olla keskeinen osa pyrkimyksissä luoda kasvua Euroopan unionissa;

| 32. | pitää myönteisenä poliittista sopimusta julkisia hankintoja ja käyttöoikeuksia koskevasta paketista; vaatii komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään uusien säännösten nopean ja kattavan täytäntöönpanon; kehottaa erityisesti kehittämään viestintä- ja koulutusstrategiaa uusien taitojen ja valmiuksien edistämiseksi innovatiivisen ja tulosperustaisen hankinnan alalla; |
| --- | --- |

32.

pitää myönteisenä poliittista sopimusta julkisia hankintoja ja käyttöoikeuksia koskevasta paketista; vaatii komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään uusien säännösten nopean ja kattavan täytäntöönpanon; kehottaa erityisesti kehittämään viestintä- ja koulutusstrategiaa uusien taitojen ja valmiuksien edistämiseksi innovatiivisen ja tulosperustaisen hankinnan alalla;

| 33. | panee merkille, että neuvoston kanssa on vahvistettu sopimus ammattipätevyyden vastavuoroisesta tunnustamisesta annetun direktiivin uudistamisesta; kehottaa uusien säännösten pikaiseen täytäntöönpanoon ja kannustaa uusia ammatteja perustamaan eurooppalaisen tutkintokehyksen; |
| --- | --- |

33.

panee merkille, että neuvoston kanssa on vahvistettu sopimus ammattipätevyyden vastavuoroisesta tunnustamisesta annetun direktiivin uudistamisesta; kehottaa uusien säännösten pikaiseen täytäntöönpanoon ja kannustaa uusia ammatteja perustamaan eurooppalaisen tutkintokehyksen;

| 34. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta ja kehottaa komissiota työskentelemään tiiviisti neuvoston kanssa, jotta sopimukseen päästään vuoden 2014 alkupuolella; |
| --- | --- |

34.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta ja kehottaa komissiota työskentelemään tiiviisti neuvoston kanssa, jotta sopimukseen päästään vuoden 2014 alkupuolella;

| 35. | toistaa kehotuksensa antaa ehdotus neljänneksitoista yhtiöoikeusdirektiiviksi, joka koskee yhtiöiden kotipaikan rajatylittäviä siirtoja; |
| --- | --- |

35.

toistaa kehotuksensa antaa ehdotus neljänneksitoista yhtiöoikeusdirektiiviksi, joka koskee yhtiöiden kotipaikan rajatylittäviä siirtoja;

| 36. | kehottaa elvyttämään Euroopan teollisuuden työpaikkojen luomiseksi, kestävän kasvun tukemiseksi ja kaikkien Euroopan kansalaisten hyvien työolojen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

36.

kehottaa elvyttämään Euroopan teollisuuden työpaikkojen luomiseksi, kestävän kasvun tukemiseksi ja kaikkien Euroopan kansalaisten hyvien työolojen varmistamiseksi;

| 37. | pyytää komissiota edistämään uutta sisämarkkina-aloitetta antamalla ehdotuksia digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämiseksi, loppuun saattamiseksi ja täytäntöön panemiseksi, esimerkkinä uusi strateginen kehys digitaalisen sisällön saatavuuden ja rajatylittävän kannettavuuden aikaansaamiseksi EU:n alueella, ja erityisesti aloitteita, joilla edistetään kuluttajien luottamusta, esimerkiksi verkkomaksujen helpottamista, ja digitaalisen jakelun ja infrastruktuurin parantamista koskevilla toimilla; |
| --- | --- |

37.

pyytää komissiota edistämään uutta sisämarkkina-aloitetta antamalla ehdotuksia digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämiseksi, loppuun saattamiseksi ja täytäntöön panemiseksi, esimerkkinä uusi strateginen kehys digitaalisen sisällön saatavuuden ja rajatylittävän kannettavuuden aikaansaamiseksi EU:n alueella, ja erityisesti aloitteita, joilla edistetään kuluttajien luottamusta, esimerkiksi verkkomaksujen helpottamista, ja digitaalisen jakelun ja infrastruktuurin parantamista koskevilla toimilla;

| 38. | kehottaa komissiota tekijänoikeuksien uudistustyötään ja varmistamaan, että ne soveltuvat internet-ympäristöön; toistaa, että teollis- ja tekijänoikeuksien uudistaminen on saatettava päätökseen kasvun ja työllisyyden lisäämiseksi Euroopassa; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota tekijänoikeuksien uudistustyötään ja varmistamaan, että ne soveltuvat internet-ympäristöön; toistaa, että teollis- ja tekijänoikeuksien uudistaminen on saatettava päätökseen kasvun ja työllisyyden lisäämiseksi Euroopassa;

| 39. | katsoo, että EU:n talouden vakauden ja kestävän talouskasvun palauttamisen kannalta on olennaista perustaa pankkiunioni menestyksekkäästi luomalla yhteinen valvontamekanismi, yhteinen mekanismi pankkikriisien ratkaisemiseksi ja EU-tason puitteet kansallisille talletusten vakuusjärjestelmille; pyytää komissiota tässä yhteydessä antamaan viipymättä kaikki tarpeelliset ehdotukset sekä neljännen vakavaraisuuspaketin asianmukaisen täytäntöönpanon edellyttämät tekniset sääntelystandardit; |
| --- | --- |

39.

katsoo, että EU:n talouden vakauden ja kestävän talouskasvun palauttamisen kannalta on olennaista perustaa pankkiunioni menestyksekkäästi luomalla yhteinen valvontamekanismi, yhteinen mekanismi pankkikriisien ratkaisemiseksi ja EU-tason puitteet kansallisille talletusten vakuusjärjestelmille; pyytää komissiota tässä yhteydessä antamaan viipymättä kaikki tarpeelliset ehdotukset sekä neljännen vakavaraisuuspaketin asianmukaisen täytäntöönpanon edellyttämät tekniset sääntelystandardit;

| 40. | korostaa, että unionin rahoitusmarkkinoiden tehokkuuden ja kestävyyden mahdollisimman nopea parantaminen edellyttää, että käsiteltävänä olevat rahoituspalveluja koskevat komission ehdotukset on hyväksyttävä nopeasti, jotta vältetään asiaa koskevan lainsäädännön voimaantulon viivästyminen; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että unionin rahoitusmarkkinoiden tehokkuuden ja kestävyyden mahdollisimman nopea parantaminen edellyttää, että käsiteltävänä olevat rahoituspalveluja koskevat komission ehdotukset on hyväksyttävä nopeasti, jotta vältetään asiaa koskevan lainsäädännön voimaantulon viivästyminen;

| 41. | kehottaa komissiota hyväksymään mahdollisimman pian ehdotuksensa yhteisen kriisinratkaisumekanismin perustamista koskevaksi asetusehdotukseksi sekä pankkien rakenneuudistusta koskevien suositusten jatkotoimiksi; korostaa, että on tärkeää, että lainsäädäntövallan käyttäjät käsittelevät kyseiset ehdotukset nopeasti, jotta ne voivat pian tulla voimaan; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota hyväksymään mahdollisimman pian ehdotuksensa yhteisen kriisinratkaisumekanismin perustamista koskevaksi asetusehdotukseksi sekä pankkien rakenneuudistusta koskevien suositusten jatkotoimiksi; korostaa, että on tärkeää, että lainsäädäntövallan käyttäjät käsittelevät kyseiset ehdotukset nopeasti, jotta ne voivat pian tulla voimaan;

| 42. | huomauttaa, että tutkimus ja innovointi ovat elintärkeitä EU:n kilpailukyvyn kannalta perustamalla tutkimus- ja innovointiohjelmia, selkeyttämällä menettelyjä, yhdistämällä ja koordinoimalla rahoitusta kaikilla asianomaisilla tasoilla (EU/jäsenvaltiot/alueet) ja tuottamalla synergiaa unionin ohjelmien välillä, ja kehottaa komissiota panemaan nämä periaatteet täytäntöön; |
| --- | --- |

42.

huomauttaa, että tutkimus ja innovointi ovat elintärkeitä EU:n kilpailukyvyn kannalta perustamalla tutkimus- ja innovointiohjelmia, selkeyttämällä menettelyjä, yhdistämällä ja koordinoimalla rahoitusta kaikilla asianomaisilla tasoilla (EU/jäsenvaltiot/alueet) ja tuottamalla synergiaa unionin ohjelmien välillä, ja kehottaa komissiota panemaan nämä periaatteet täytäntöön;

| 43. | panee merkille sopimuksen Horisontti 2020 -ohjelmasta, jotta mahdollistetaan saumaton siirtyminen seitsemänteen puiteohjelmaan ja varmistetaan EU:n keskeisen tutkimus- ja innovaatiopolitiikan jatkuvuus, joka on kärsinyt aikaisemmissa ohjelmissa neuvoston ja parlamentin välisistä viime hetken sopimuksista; |
| --- | --- |

43.

panee merkille sopimuksen Horisontti 2020 -ohjelmasta, jotta mahdollistetaan saumaton siirtyminen seitsemänteen puiteohjelmaan ja varmistetaan EU:n keskeisen tutkimus- ja innovaatiopolitiikan jatkuvuus, joka on kärsinyt aikaisemmissa ohjelmissa neuvoston ja parlamentin välisistä viime hetken sopimuksista;

| 44. | kehottaa komissiota esittämään asianmukaisen ehdotuksen veroparatiiseja koskevan yhteisen EU-tason määritelmän vahvistamiseksi sekä yhteistyöhaluttomia kolmansia maita ja oikeudenkäyttöalueita koskevan mustan listan käyttöönottamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään jatkotoimiin niiden sitouduttua panemaan täytäntöön komission suositukset toimenpiteiksi, joilla on määrä kannustaa kolmansia maita soveltamaan hyvän hallintotavan vähimmäisvaatimuksia verotusalalla, sekä aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tarpeelliset toimenpiteet veronkierron torjumisen tehostamiseksi; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota esittämään asianmukaisen ehdotuksen veroparatiiseja koskevan yhteisen EU-tason määritelmän vahvistamiseksi sekä yhteistyöhaluttomia kolmansia maita ja oikeudenkäyttöalueita koskevan mustan listan käyttöönottamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään jatkotoimiin niiden sitouduttua panemaan täytäntöön komission suositukset toimenpiteiksi, joilla on määrä kannustaa kolmansia maita soveltamaan hyvän hallintotavan vähimmäisvaatimuksia verotusalalla, sekä aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tarpeelliset toimenpiteet veronkierron torjumisen tehostamiseksi;

Ilmasto, ympäristö, energia ja liikenne

| 45. | korostaa, että resurssitehokasta Eurooppaa koskeva etenemissuunnitelma on pantava täytäntöön, jotta voidaan luoda kannustimia vihreän talouden kehittämiseksi, biologisen monimuotoisuuden ja ilmastonmuutoksen torjunnan edistämiseksi, mukaan luettuna resurssitehokkaiden toimenpiteiden sisällyttäminen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon Eurooppa 2020 -strategiassa tarkoitetulla tavalla; |
| --- | --- |

45.

korostaa, että resurssitehokasta Eurooppaa koskeva etenemissuunnitelma on pantava täytäntöön, jotta voidaan luoda kannustimia vihreän talouden kehittämiseksi, biologisen monimuotoisuuden ja ilmastonmuutoksen torjunnan edistämiseksi, mukaan luettuna resurssitehokkaiden toimenpiteiden sisällyttäminen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon Eurooppa 2020 -strategiassa tarkoitetulla tavalla;

| 46. | kehottaa komissiota tekemään viipymättä ehdotuksia, joissa käsitellään nykyisen päästökauppajärjestelmän rakenteellisia heikkouksia; |
| --- | --- |

46.

kehottaa komissiota tekemään viipymättä ehdotuksia, joissa käsitellään nykyisen päästökauppajärjestelmän rakenteellisia heikkouksia;

| 47. | odottaa komission antavan viipymättä ilman laatua koskevien säädösten tarkistamista koskevia lainsäädäntöehdotuksia, jotta ilman epäpuhtauksien ihmisten terveyteen aiheuttamia kielteisiä vaikutuksia koskevaa suojelua voidaan tehostaa; |
| --- | --- |

47.

odottaa komission antavan viipymättä ilman laatua koskevien säädösten tarkistamista koskevia lainsäädäntöehdotuksia, jotta ilman epäpuhtauksien ihmisten terveyteen aiheuttamia kielteisiä vaikutuksia koskevaa suojelua voidaan tehostaa;

| 48. | tähdentää, että tärkeimmäksi tavoitteeksi on asetettava se, että YK:ssa päästään vuonna 2015 kattavaan ilmastosopimukseen, joka vastaa EU:n tavoitetta keskilämpötilan nousun rajaamisesta kahteen celsiusasteeseen, ja toteaa, että EU:n on tehtävä vuonna 2014 ilmasto- ja energiapolitiikassaan päätöksiä, joilla tuetaan kansainvälisten neuvottelujen etenemistä tämän tavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

48.

tähdentää, että tärkeimmäksi tavoitteeksi on asetettava se, että YK:ssa päästään vuonna 2015 kattavaan ilmastosopimukseen, joka vastaa EU:n tavoitetta keskilämpötilan nousun rajaamisesta kahteen celsiusasteeseen, ja toteaa, että EU:n on tehtävä vuonna 2014 ilmasto- ja energiapolitiikassaan päätöksiä, joilla tuetaan kansainvälisten neuvottelujen etenemistä tämän tavoitteen saavuttamiseksi;

| 49. | kehottaa komissiota vauhdittamaan hygieniapaketin tarkistamista, ottaen huomioon viimeaikaiset lihatuotteisiin liittyviä petollisia käytäntöjä koskevat tapahtumat EU:ssa; |
| --- | --- |

49.

kehottaa komissiota vauhdittamaan hygieniapaketin tarkistamista, ottaen huomioon viimeaikaiset lihatuotteisiin liittyviä petollisia käytäntöjä koskevat tapahtumat EU:ssa;

| 50. | pyytää komissiota antamaan EU:n jätepolitiikan ja –lainsäädännön kattavaa tarkistamista koskevan ehdotuksen, EU:n jätesäännöstön tavoitteet ja kaatopaikkadirektiiviin sisältyvät vaihtoehtoiset ratkaisut mukaan luettuna; |
| --- | --- |

50.

pyytää komissiota antamaan EU:n jätepolitiikan ja –lainsäädännön kattavaa tarkistamista koskevan ehdotuksen, EU:n jätesäännöstön tavoitteet ja kaatopaikkadirektiiviin sisältyvät vaihtoehtoiset ratkaisut mukaan luettuna;

| 51. | kehottaa komissiota esittämään yksityiskohtaisen toimintasuunnitelman toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on saada aikaan täysin yhdennetyt ja yhteenliitetyt energian sisämarkkinat; painottaa, että avointen ja vertailukelpoisten energian hintojen esittäminen kuluttajille on tärkeää; |
| --- | --- |

51.

kehottaa komissiota esittämään yksityiskohtaisen toimintasuunnitelman toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on saada aikaan täysin yhdennetyt ja yhteenliitetyt energian sisämarkkinat; painottaa, että avointen ja vertailukelpoisten energian hintojen esittäminen kuluttajille on tärkeää;

| 52. | korostaa jälleen kerran, että energiatehokkuus ja säästöt ovat huokein keino vähentää energiakustannuksia ja fossiilisten polttoaineiden maahantuontia ja että siksi nämä keinot olisi sisällytettävä keskeisinä tekijöinä kaikkiin energiapolitiikan toimenpide-ehdotuksiin; |
| --- | --- |

52.

korostaa jälleen kerran, että energiatehokkuus ja säästöt ovat huokein keino vähentää energiakustannuksia ja fossiilisten polttoaineiden maahantuontia ja että siksi nämä keinot olisi sisällytettävä keskeisinä tekijöinä kaikkiin energiapolitiikan toimenpide-ehdotuksiin;

| 53. | korostaa, että olisi saatettava valmiiksi kaikkien liikennemuotojen sisämarkkinat, mukaan luettuna maanteiden tavaraliikennemarkkinoiden sääntelyn vapauttaminen entisestään siten, että tavaroiden ja palvelujen vapaa liikkuvuus taataan selkeillä ja helposti toteuttavissa olevilla vapaan ja oikeudenmukaisen kilpailun säännöillä ja pk-yritysten hallinnollisen rasituksen keventämisellä; kehottaa silti komissiota laatimaan kertomuksen EU:n maantieliikennemarkkinoiden tilasta vuoden 2013 loppuun mennessä ja saattamaan valmiiksi kaikki tarpeelliset arviot ennen lainsäädäntöehdotusten tekemistä; |
| --- | --- |

53.

korostaa, että olisi saatettava valmiiksi kaikkien liikennemuotojen sisämarkkinat, mukaan luettuna maanteiden tavaraliikennemarkkinoiden sääntelyn vapauttaminen entisestään siten, että tavaroiden ja palvelujen vapaa liikkuvuus taataan selkeillä ja helposti toteuttavissa olevilla vapaan ja oikeudenmukaisen kilpailun säännöillä ja pk-yritysten hallinnollisen rasituksen keventämisellä; kehottaa silti komissiota laatimaan kertomuksen EU:n maantieliikennemarkkinoiden tilasta vuoden 2013 loppuun mennessä ja saattamaan valmiiksi kaikki tarpeelliset arviot ennen lainsäädäntöehdotusten tekemistä;

| 54. | pitää yli kymmenen vuotta sitten suunniteltua yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa (SES) hyvin merkittävänä hankkeena; pelkää, että mikäli Euroopan unioni ei ryhdy toimiin tulevina vuosina, Keski-Euroopan ilmatilasta tulee niin ruuhkainen, että kasvua ei enää ole mahdollista saada aikaan; kehottaa näin ollen uudistamaan ilmatilan hallintaa, minkä tavoitteen jäsenvaltiot ovat jo hyväksyneet, kun ne ovat uudistaneet lentoliikenteen nykyiset valvontajärjestelmät ja ottaneet käyttöön toiminnalliset ilmatilan lohkot; pitää myönteisenä, että eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishanke (SESAR), SES:n teknologinen osatekijä, kehittyy suotuisasti; korostaa, että uusi järjestelmä hyödyttää kaikkia osapuolia ja etenkin eurooppalaisia lentoyhtiöitä; kehottaa komissiota ottamaan kaikki toiminnalliset ilmatilan lohkot käyttöön; kehottaa kannustamaan alueellisten lentoasemien käytön lisäämistä; |
| --- | --- |

54.

pitää yli kymmenen vuotta sitten suunniteltua yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa (SES) hyvin merkittävänä hankkeena; pelkää, että mikäli Euroopan unioni ei ryhdy toimiin tulevina vuosina, Keski-Euroopan ilmatilasta tulee niin ruuhkainen, että kasvua ei enää ole mahdollista saada aikaan; kehottaa näin ollen uudistamaan ilmatilan hallintaa, minkä tavoitteen jäsenvaltiot ovat jo hyväksyneet, kun ne ovat uudistaneet lentoliikenteen nykyiset valvontajärjestelmät ja ottaneet käyttöön toiminnalliset ilmatilan lohkot; pitää myönteisenä, että eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishanke (SESAR), SES:n teknologinen osatekijä, kehittyy suotuisasti; korostaa, että uusi järjestelmä hyödyttää kaikkia osapuolia ja etenkin eurooppalaisia lentoyhtiöitä; kehottaa komissiota ottamaan kaikki toiminnalliset ilmatilan lohkot käyttöön; kehottaa kannustamaan alueellisten lentoasemien käytön lisäämistä;

| 55. | kehottaa komissiota noudattamaan sitoumustaan varmistaa yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen täysimääräinen toteutuminen ja laajentaa Euroopan rautatieviraston toimivaltaa sertifioinnin ja turvallisuuden alalla sekä rautatiekaluston hyväksynnän suhteen; |
| --- | --- |

55.

kehottaa komissiota noudattamaan sitoumustaan varmistaa yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen täysimääräinen toteutuminen ja laajentaa Euroopan rautatieviraston toimivaltaa sertifioinnin ja turvallisuuden alalla sekä rautatiekaluston hyväksynnän suhteen;

| 56. | kehottaa tekemään ehdotuksia Euroopan televiestintäalan sisämarkkinoiden luomiseksi, mukaan luettuina toimenpiteet verkkovierailumaksujen poistamiseksi viimeistään vuoteen 2015 mennessä; |
| --- | --- |

56.

kehottaa tekemään ehdotuksia Euroopan televiestintäalan sisämarkkinoiden luomiseksi, mukaan luettuina toimenpiteet verkkovierailumaksujen poistamiseksi viimeistään vuoteen 2015 mennessä;

Yhtenäiset ja osallistavat yhteiskunnat – Kansalaisten Eurooppa

| 57. | korostaa, että Euroopan unionin koheesiopolitiikan avulla saadaan aikaan investointeja kestävään kasvuun ja työpaikkoihin sekä Euroopan kilpailukyvyn parantamiseen EU:n taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevien tavoitteiden mukaisesti; muistuttaa, että koheesiopolitiikka on tärkein investointiväline Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista ajatellen; kehottaa näin ollen komissiota ryhtymään viipymättä asianmukaisiin toimiin, jotta varmistetaan vuosien 2014–2020 toimenpideohjelmien oikea-aikainen käynnistyminen ja vahvistetaan selkeät ehdot niiden täytäntöönpanolle jäsenvaltioissa; kehottaa komissiota esittämään viipymättä tarkistetun luonnoksen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta annetusta asetuksesta (EY) N:o 2012/2002; |
| --- | --- |

57.

korostaa, että Euroopan unionin koheesiopolitiikan avulla saadaan aikaan investointeja kestävään kasvuun ja työpaikkoihin sekä Euroopan kilpailukyvyn parantamiseen EU:n taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevien tavoitteiden mukaisesti; muistuttaa, että koheesiopolitiikka on tärkein investointiväline Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista ajatellen; kehottaa näin ollen komissiota ryhtymään viipymättä asianmukaisiin toimiin, jotta varmistetaan vuosien 2014–2020 toimenpideohjelmien oikea-aikainen käynnistyminen ja vahvistetaan selkeät ehdot niiden täytäntöönpanolle jäsenvaltioissa; kehottaa komissiota esittämään viipymättä tarkistetun luonnoksen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta annetusta asetuksesta (EY) N:o 2012/2002;

| 58. | painottaa, että seuraavaan, vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyviä koheesiopolitiikkaan liittyviä asetuksia koskeva kattava lainsäädäntöpaketti on monivuotisen talousarvion toteuttamisen edellytys; toteaa, että näitä asetuksia on tuettava täytäntöönpanoasetusten ja delegoitujen säädösten hyväksymisellä; |
| --- | --- |

58.

painottaa, että seuraavaan, vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyviä koheesiopolitiikkaan liittyviä asetuksia koskeva kattava lainsäädäntöpaketti on monivuotisen talousarvion toteuttamisen edellytys; toteaa, että näitä asetuksia on tuettava täytäntöönpanoasetusten ja delegoitujen säädösten hyväksymisellä;

| 59. | kehottaa komissiota edistämään toimenpiteitä, joilla esimerkiksi uudistetaan työmarkkinoita, joilla rakenteelliset ongelmat estävät nuorten pääsyä töihin, ja tukemaan jäsenvaltioita toteuttamaan nuorisotakuun, jonka tarkoituksena on auttaa nuoria saamaan työ- tai koulutuspaikka; |
| --- | --- |

59.

kehottaa komissiota edistämään toimenpiteitä, joilla esimerkiksi uudistetaan työmarkkinoita, joilla rakenteelliset ongelmat estävät nuorten pääsyä töihin, ja tukemaan jäsenvaltioita toteuttamaan nuorisotakuun, jonka tarkoituksena on auttaa nuoria saamaan työ- tai koulutuspaikka;

| 60. | toteaa, että tietotekniikka- ja järjestelmäkehitysalalla on huutava pula ammattitaitoisesta työvoimasta; ehdottaa, että tämän alan olisi oltava yksi Euroopan nuorisotyöllisyysaloitteen koulutus- ja kehitystuen painopisteistä; |
| --- | --- |

60.

toteaa, että tietotekniikka- ja järjestelmäkehitysalalla on huutava pula ammattitaitoisesta työvoimasta; ehdottaa, että tämän alan olisi oltava yksi Euroopan nuorisotyöllisyysaloitteen koulutus- ja kehitystuen painopisteistä;

| 61. | pyytää komissiota antamaan ehdotuksen työperäisiä tuki- ja liikuntaelinsairauksia koskevaksi direktiiviksi sekä työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin 2004/37/EY tarkistamiseksi; |
| --- | --- |

61.

pyytää komissiota antamaan ehdotuksen työperäisiä tuki- ja liikuntaelinsairauksia koskevaksi direktiiviksi sekä työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin 2004/37/EY tarkistamiseksi;

| 62. | kehottaa komissiota varmistamaan vuonna 2014, että tarkistettujen työllisyyden suuntaviivojen myötä työllisyys- ja sosiaalipolitiikoilla on oltava aktiivinen osa kriisintorjunnassa; kehottaa komissiota auttamaan tältä osin jäsenvaltioita laatimaan strategioita, joiden avulla voidaan opettaa uusia ammattitaitoja ja tukea työttömiä henkilöitä löytämään jälleen paikkansa työmarkkinoilla mahdollisimman pian; korostaa kuitenkin, että nuorisotyöllisyysaloitteen avulla panostettava voimakkaasti unionin vakavimmilla ongelma-alueilla heikossa asemassa olevien ryhmien ja ilman työtä, koulutusta tai kurssitusta olevien nuorten tukemiseksi vauhdittamalla ESR:n rahoittamia toimia ja niiden toteuttamista; |
| --- | --- |

62.

kehottaa komissiota varmistamaan vuonna 2014, että tarkistettujen työllisyyden suuntaviivojen myötä työllisyys- ja sosiaalipolitiikoilla on oltava aktiivinen osa kriisintorjunnassa; kehottaa komissiota auttamaan tältä osin jäsenvaltioita laatimaan strategioita, joiden avulla voidaan opettaa uusia ammattitaitoja ja tukea työttömiä henkilöitä löytämään jälleen paikkansa työmarkkinoilla mahdollisimman pian; korostaa kuitenkin, että nuorisotyöllisyysaloitteen avulla panostettava voimakkaasti unionin vakavimmilla ongelma-alueilla heikossa asemassa olevien ryhmien ja ilman työtä, koulutusta tai kurssitusta olevien nuorten tukemiseksi vauhdittamalla ESR:n rahoittamia toimia ja niiden toteuttamista;

| 63. | kehottaa komissiota laatimaan vuosittain kertomuksen jäsenvaltioiden ammatillisen koulutuksen järjestelmien uudistamisesta ja antamaan näin pitkän aikavälin rakenteellisen panoksen nuorten työllistettävyyden parantamiseen; |
| --- | --- |

63.

kehottaa komissiota laatimaan vuosittain kertomuksen jäsenvaltioiden ammatillisen koulutuksen järjestelmien uudistamisesta ja antamaan näin pitkän aikavälin rakenteellisen panoksen nuorten työllistettävyyden parantamiseen;

| 64. | tukee EU:n tasolla toteutettavia, kansallisia toimia täydentäviä aloitteita, joilla pyritään lisäämään mikroluottoja ja edistämään sosiaalista yrittäjyyttä, joka tarjoaa sellaisia palveluita, joita julkinen tai yksityinen sektori eivät riittävästi tarjoa; |
| --- | --- |

64.

tukee EU:n tasolla toteutettavia, kansallisia toimia täydentäviä aloitteita, joilla pyritään lisäämään mikroluottoja ja edistämään sosiaalista yrittäjyyttä, joka tarjoaa sellaisia palveluita, joita julkinen tai yksityinen sektori eivät riittävästi tarjoa;

| 65. | pyytää jälleen komissiota arvioimaan uudelleen miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamista koskevan direktiivin; kehottaa komissiota jälleen pyrkimään äitiyslomadirektiivin avaamiseen, ja kehottaa isyyslomaa koskevan kustannustehokkuustutkimuksen valmistelun seurantaan; |
| --- | --- |

65.

pyytää jälleen komissiota arvioimaan uudelleen miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamista koskevan direktiivin; kehottaa komissiota jälleen pyrkimään äitiyslomadirektiivin avaamiseen, ja kehottaa isyyslomaa koskevan kustannustehokkuustutkimuksen valmistelun seurantaan;

| 66. | edellyttää, että komissio ehdottaa strategiaa naisiin kohdistuvan väkivallan kitkemiseksi, kuten parlamentti on useissa päätöslauselmissaan pyytänyt, ja että EU:sta tulee naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen sopimuspuoli, mikä antaisi vahvan signaalin niille 26 jäsenvaltiolle, jotka eivät ole vielä allekirjoittaneet ja ratifioineet kyseistä yleissopimusta; |
| --- | --- |

66.

edellyttää, että komissio ehdottaa strategiaa naisiin kohdistuvan väkivallan kitkemiseksi, kuten parlamentti on useissa päätöslauselmissaan pyytänyt, ja että EU:sta tulee naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen sopimuspuoli, mikä antaisi vahvan signaalin niille 26 jäsenvaltiolle, jotka eivät ole vielä allekirjoittaneet ja ratifioineet kyseistä yleissopimusta;

| 67. | toteaa, että syrjimättömyyspolitiikka on olennaisessa roolissa sosiaalisen osallisuuden edistämisessä, ja kehottaa komissiota ehdottamaan homofobian ja syrjinnän vastaista unionin etenemissuunnitelmaa; kehottaa komissiota varmistamaan, että romanien integroimista jäsenvaltioihin koskevia kansallisia strategioita kehitetään ja ne pannaan tehokkaasti täytäntöön ja että syrjintä otetaan esille ja tuomitaan kolmansien maiden kanssa käytävässä vuoropuhelussa; kehottaa komissiota varmistamaan, että yhteistyöohjelmiin sisällytetään syrjinnän torjuminen; |
| --- | --- |

67.

toteaa, että syrjimättömyyspolitiikka on olennaisessa roolissa sosiaalisen osallisuuden edistämisessä, ja kehottaa komissiota ehdottamaan homofobian ja syrjinnän vastaista unionin etenemissuunnitelmaa; kehottaa komissiota varmistamaan, että romanien integroimista jäsenvaltioihin koskevia kansallisia strategioita kehitetään ja ne pannaan tehokkaasti täytäntöön ja että syrjintä otetaan esille ja tuomitaan kolmansien maiden kanssa käytävässä vuoropuhelussa; kehottaa komissiota varmistamaan, että yhteistyöohjelmiin sisällytetään syrjinnän torjuminen;

| 68. | korostaa koulutus-, kulttuuri-, audiovisuaali-, nuoriso-, urheilu- ja kansalaisuusalan merkitystä ja sitä, että on tärkeää varmistaa niiden määrärahojen riittävyys ja tehokas käyttö; |
| --- | --- |

68.

korostaa koulutus-, kulttuuri-, audiovisuaali-, nuoriso-, urheilu- ja kansalaisuusalan merkitystä ja sitä, että on tärkeää varmistaa niiden määrärahojen riittävyys ja tehokas käyttö;

| 69. | kehottaa komissiota tutkimaan taustalla olevia ongelmia, jotka koskevat suoritettujen kurssien ja kotimaan yliopistoissa kerääntyneiden ECTS-pisteiden (eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä) epätäydellistä tunnustamista sellaisten opiskelijoiden osalta, jotka ovat suorittaneet loppuun opintojaksonsa toisessa yliopistossa Erasmus-ohjelman mukaisesti; |
| --- | --- |

69.

kehottaa komissiota tutkimaan taustalla olevia ongelmia, jotka koskevat suoritettujen kurssien ja kotimaan yliopistoissa kerääntyneiden ECTS-pisteiden (eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä) epätäydellistä tunnustamista sellaisten opiskelijoiden osalta, jotka ovat suorittaneet loppuun opintojaksonsa toisessa yliopistossa Erasmus-ohjelman mukaisesti;

| 70. | kehottaa tekemään tietosuojapaketista kattavan sopimuksen, jolla varmistetaan rekisteröityjien yhdenmukainen ja korkeatasoinen suoja ja yritysten yhdenvertaiset lähtökohdat; |
| --- | --- |

70.

kehottaa tekemään tietosuojapaketista kattavan sopimuksen, jolla varmistetaan rekisteröityjien yhdenmukainen ja korkeatasoinen suoja ja yritysten yhdenvertaiset lähtökohdat;

| 71. | katsoo, että Euroopan kansalaisten turvallisuuden varmistamiseksi terrorismin vastaisen taistelun jatkaminen on keskeinen huolenaihe Euroopan unionille, ja vaatii voimakkaasti tarkistamaan tietojen säilyttämistä koskevaa unionin lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

71.

katsoo, että Euroopan kansalaisten turvallisuuden varmistamiseksi terrorismin vastaisen taistelun jatkaminen on keskeinen huolenaihe Euroopan unionille, ja vaatii voimakkaasti tarkistamaan tietojen säilyttämistä koskevaa unionin lainsäädäntöä;

| 72. | kehottaa komissiota jatkamaan kiireellisesti työtään henkilötietojen suojaa koskevan EU:n ja Yhdysvaltojen välisen sopimuksen aikaansaamiseksi ja toistaa, että asialla on erittäin kiire; |
| --- | --- |

72.

kehottaa komissiota jatkamaan kiireellisesti työtään henkilötietojen suojaa koskevan EU:n ja Yhdysvaltojen välisen sopimuksen aikaansaamiseksi ja toistaa, että asialla on erittäin kiire;

| 73. | katsoo, että tiettyjen väestörekisteriasiakirjojen vaikutusten vastavuoroista tunnustamista koskevat ehdotukset yhdessä siviiliprosessien vähimmäisvaatimusten kanssa olisivat osoitus merkittävästä edistysaskeleesta oikeuden alueen perustamisessa, kun menettelyistä tulee yksinkertaisempia, selkeämpiä ja helppokäyttöisempiä kansalaisille ja kun luottamus siviilioikeudellisten toimien vastavuoroiseen tunnustamiseen lisääntyy; |
| --- | --- |

73.

katsoo, että tiettyjen väestörekisteriasiakirjojen vaikutusten vastavuoroista tunnustamista koskevat ehdotukset yhdessä siviiliprosessien vähimmäisvaatimusten kanssa olisivat osoitus merkittävästä edistysaskeleesta oikeuden alueen perustamisessa, kun menettelyistä tulee yksinkertaisempia, selkeämpiä ja helppokäyttöisempiä kansalaisille ja kun luottamus siviilioikeudellisten toimien vastavuoroiseen tunnustamiseen lisääntyy;

| 74. | kehottaa komissiota hyödyntämään parhaalla mahdollisella tavalla ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävää EU:n strategiaa vuosiksi 2012–2016 ihmiskauppaan liittyvän ongelman ratkaisemisessa; |
| --- | --- |

74.

kehottaa komissiota hyödyntämään parhaalla mahdollisella tavalla ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävää EU:n strategiaa vuosiksi 2012–2016 ihmiskauppaan liittyvän ongelman ratkaisemisessa;

| 75. | kehottaa komissiota ehdottamaan, että oikeutta koskeva tulostaulu laajennetaan koskemaan myös oikeusvaltioperiaatetta, demokratiaa ja perusoikeuksia; |
| --- | --- |

75.

kehottaa komissiota ehdottamaan, että oikeutta koskeva tulostaulu laajennetaan koskemaan myös oikeusvaltioperiaatetta, demokratiaa ja perusoikeuksia;

| 76. | korostaa, että on tärkeää torjua järjestäytynyttä rikollisuutta, rahanpesua sekä EU:n taloudellisiin etuihin kohdistuvia petoksia ja korruptiota rajat ylittävällä tasolla; |
| --- | --- |

76.

korostaa, että on tärkeää torjua järjestäytynyttä rikollisuutta, rahanpesua sekä EU:n taloudellisiin etuihin kohdistuvia petoksia ja korruptiota rajat ylittävällä tasolla;

| 77. | kehottaa komissiota saattamaan prosessuaalisia oikeuksia koskevan toimenpidekartoituksen päätökseen sekä seuraamaan hyväksyttyjen direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta varmistetaan, että menettelyä koskevilla vähimmäisvaatimuksilla, joita rikosoikeudenkäynneissä on noudatettava, turvataan epäiltyjen ja syytettyjen henkilöiden perusoikeudet riittävästi, jotta vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta sovelletaan tehokkaasti; |
| --- | --- |

77.

kehottaa komissiota saattamaan prosessuaalisia oikeuksia koskevan toimenpidekartoituksen päätökseen sekä seuraamaan hyväksyttyjen direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta varmistetaan, että menettelyä koskevilla vähimmäisvaatimuksilla, joita rikosoikeudenkäynneissä on noudatettava, turvataan epäiltyjen ja syytettyjen henkilöiden perusoikeudet riittävästi, jotta vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta sovelletaan tehokkaasti;

| 78. | tukee komissiota uhrin oikeuksia koskevassa työssä ja pyytää komissiota auttamaan jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot panevat täysimääräisesti ja asianmukaisesti täytäntöön rikoksen uhrin oikeuksia, tukea ja suojelua koskevien vähimmäisvaatimusten vahvistamisesta annetun direktiivin 16. marraskuuta 2015 mennessä; |
| --- | --- |

78.

tukee komissiota uhrin oikeuksia koskevassa työssä ja pyytää komissiota auttamaan jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot panevat täysimääräisesti ja asianmukaisesti täytäntöön rikoksen uhrin oikeuksia, tukea ja suojelua koskevien vähimmäisvaatimusten vahvistamisesta annetun direktiivin 16. marraskuuta 2015 mennessä;

| 79. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen tutkijoiden, opiskelijoiden, vaihto-opiskelijoiden, harjoittelijoiden ja vapaaehtoistyöntekijöiden maahantulon ja oleskelun edellytyksistä; kehottaa antamaan lisää laillista maahanmuuttoa koskevia kouriintuntuvia ehdotuksia; |
| --- | --- |

79.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen tutkijoiden, opiskelijoiden, vaihto-opiskelijoiden, harjoittelijoiden ja vapaaehtoistyöntekijöiden maahantulon ja oleskelun edellytyksistä; kehottaa antamaan lisää laillista maahanmuuttoa koskevia kouriintuntuvia ehdotuksia;

| 80. | kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivat, joilla varmistetaan, että jäsenvaltiot panevat Schengenin säännöstön asianmukaisesti täytäntöön, jotta henkilöiden vapaata liikkuvuutta kunnioitetaan täysimääräisesti ja vältetään se, että tarkastusten palauttamista sisärajoille koskevaa mahdollisuutta käytetään virheellisesti tai väärin; |
| --- | --- |

80.

kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivat, joilla varmistetaan, että jäsenvaltiot panevat Schengenin säännöstön asianmukaisesti täytäntöön, jotta henkilöiden vapaata liikkuvuutta kunnioitetaan täysimääräisesti ja vältetään se, että tarkastusten palauttamista sisärajoille koskevaa mahdollisuutta käytetään virheellisesti tai väärin;

| 81. | kehottaa komissiota varmistamaan, että Euroopan yhteistä turvapaikkajärjestelmää sovelletaan asianmukaisesti kaikkialla unionissa perussopimuksen edellyttämällä tavalla; |
| --- | --- |

81.

kehottaa komissiota varmistamaan, että Euroopan yhteistä turvapaikkajärjestelmää sovelletaan asianmukaisesti kaikkialla unionissa perussopimuksen edellyttämällä tavalla;

| 82. | odottaa komission antavan uusia aineelliseen oikeuteen ja prosessioikeuteen liittyviä ehdotuksia tai pohtivan lähemmin asiaan liittyvän lainsäädännön tarkistamista (erityisesti Rooma II ja Bryssel II -asetus); |
| --- | --- |

82.

odottaa komission antavan uusia aineelliseen oikeuteen ja prosessioikeuteen liittyviä ehdotuksia tai pohtivan lähemmin asiaan liittyvän lainsäädännön tarkistamista (erityisesti Rooma II ja Bryssel II -asetus);

| 83. | kehottaa komissiota arvioimaan eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevan asetuksen täytäntöönpanoa ja tarvittaessa muuttamaan asetusta; |
| --- | --- |

83.

kehottaa komissiota arvioimaan eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevan asetuksen täytäntöönpanoa ja tarvittaessa muuttamaan asetusta;

Maatalous ja kalastus

| 84. | kehottaa komissiota varmistamaan yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen nopean ja asianmukaisen täytäntöönpanon siten, että tuloksena on vahva, kestävä ja oikeudenmukainen YMP, joka palvelee unionin viljelijöiden ja kuluttajien etuja, edistää maaseudun kehitystä ja suojelee ympäristöä; |
| --- | --- |

84.

kehottaa komissiota varmistamaan yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen nopean ja asianmukaisen täytäntöönpanon siten, että tuloksena on vahva, kestävä ja oikeudenmukainen YMP, joka palvelee unionin viljelijöiden ja kuluttajien etuja, edistää maaseudun kehitystä ja suojelee ympäristöä;

| 85. | ymmärtää, että täytäntöönpano tulee olemaan vuoden 2014 toiminnan keskeisin osa-alue; kehottaa komissiota siksi varmistamaan YMP:n uudistamista koskevien lopullisten sopimusten tehokkaan täytäntöönpanon, jolla minimoidaan viljelijöihin ja jäsenvaltioiden hallintoelimiin kohdistuvat rasitteet, ja varmistamaan samalla, että uudet säännöt pannaan tehokkaasti, tarkasti ja avoimesti täytäntöön; |
| --- | --- |

85.

ymmärtää, että täytäntöönpano tulee olemaan vuoden 2014 toiminnan keskeisin osa-alue; kehottaa komissiota siksi varmistamaan YMP:n uudistamista koskevien lopullisten sopimusten tehokkaan täytäntöönpanon, jolla minimoidaan viljelijöihin ja jäsenvaltioiden hallintoelimiin kohdistuvat rasitteet, ja varmistamaan samalla, että uudet säännöt pannaan tehokkaasti, tarkasti ja avoimesti täytäntöön;

| 86. | panee merkille komission aikeet ehdottaa lainsäädäntöä eläinten kloonaustekniikan käytöstä elintarvikkeiden tuotannossa; pyytää komissiota ottamaan ehdotusta laatiessaan huomioon viimeaikaiset huolenaiheet merkintöjen suhteen ja EU:n ravintoketjuun liittyvän lainsäädännön johdonmukaisen soveltamisen samalla, kun se soveltaa alan viimeisintä tieteellistä ja teknistä kehitystä; |
| --- | --- |

86.

panee merkille komission aikeet ehdottaa lainsäädäntöä eläinten kloonaustekniikan käytöstä elintarvikkeiden tuotannossa; pyytää komissiota ottamaan ehdotusta laatiessaan huomioon viimeaikaiset huolenaiheet merkintöjen suhteen ja EU:n ravintoketjuun liittyvän lainsäädännön johdonmukaisen soveltamisen samalla, kun se soveltaa alan viimeisintä tieteellistä ja teknistä kehitystä;

| 87. | pitää myönteisenä komission ehdotusta uudeksi eläinten terveyttä koskevaksi strategiaksi sekä komission sitoutumista sen varmistamiseen, että eläinten terveyden ja hyvinvoinnin ja elintarviketurvallisuuden alojen lainsäädännössä horisontaalisia periaatteita sovelletaan johdonmukaisesti; kehottaa mukauttamaan eläinten terveyttä koskevan strategian tiiviisti Eurooppa 2020 -strategiaan, jotta varmistetaan eläinten ja eläintuotteiden sisämarkkinoiden häiriötön toiminta samalla kun Euroopan maataloudesta tehdään entistä kestävämpää ja kilpailukykyisempää; |
| --- | --- |

87.

pitää myönteisenä komission ehdotusta uudeksi eläinten terveyttä koskevaksi strategiaksi sekä komission sitoutumista sen varmistamiseen, että eläinten terveyden ja hyvinvoinnin ja elintarviketurvallisuuden alojen lainsäädännössä horisontaalisia periaatteita sovelletaan johdonmukaisesti; kehottaa mukauttamaan eläinten terveyttä koskevan strategian tiiviisti Eurooppa 2020 -strategiaan, jotta varmistetaan eläinten ja eläintuotteiden sisämarkkinoiden häiriötön toiminta samalla kun Euroopan maataloudesta tehdään entistä kestävämpää ja kilpailukykyisempää;

| 88. | kehottaa komissiota ryhtymään tarvittaviin toimiin jäsenvaltioiden auttamiseksi hiljan hyväksytyn yhteisen kalatalouspolitiikan täytäntöönpanossa tulevan Euroopan meri- ja kalatalousrahaston sääntöjen mukaisesti; odottaa komission varmistavan, että sen antamien ehdotusten oikeusperustana on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta, ja rajoittavan 43 artiklan 3 kohdan käytön vain ehdotuksiin, jotka liittyvät pelkästään kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen ja jakamiseen; odottaa komission siksi tukevan sellaisen toimielinten välisen työryhmän perustamista, joka koostuu kaikkien kolmen toimielimen edustajista, jotta voidaan määrittää tarkoituksenmukaisimmat etenemiskeinot; |
| --- | --- |

88.

kehottaa komissiota ryhtymään tarvittaviin toimiin jäsenvaltioiden auttamiseksi hiljan hyväksytyn yhteisen kalatalouspolitiikan täytäntöönpanossa tulevan Euroopan meri- ja kalatalousrahaston sääntöjen mukaisesti; odottaa komission varmistavan, että sen antamien ehdotusten oikeusperustana on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta, ja rajoittavan 43 artiklan 3 kohdan käytön vain ehdotuksiin, jotka liittyvät pelkästään kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen ja jakamiseen; odottaa komission siksi tukevan sellaisen toimielinten välisen työryhmän perustamista, joka koostuu kaikkien kolmen toimielimen edustajista, jotta voidaan määrittää tarkoituksenmukaisimmat etenemiskeinot;

| 89. | korostaa, että uuden Euroopan meri- ja kalatalousrahaston on tehostettava aluskapasiteetin vähentämiseen tarkoitettuja toimenpiteitä; vaatii, että uutta yhteistä kalastuspolitiikkaa on tuettava vahvistetuilla valvontatoimilla; |
| --- | --- |

89.

korostaa, että uuden Euroopan meri- ja kalatalousrahaston on tehostettava aluskapasiteetin vähentämiseen tarkoitettuja toimenpiteitä; vaatii, että uutta yhteistä kalastuspolitiikkaa on tuettava vahvistetuilla valvontatoimilla;

| 90. | kehottaa komissiota tehostamaan edelleen toimiaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjumiseksi; |
| --- | --- |

90.

kehottaa komissiota tehostamaan edelleen toimiaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjumiseksi;

Ulko- ja kehityspolitiikat

| 91. | odottaa komission jatkavan EU:n perinteisen laajentumispolitiikan tukemista; uskoo, että unioni menettäisi poliittisen uskottavuutensa muun maailman silmissä, jos se sulkisi ovensa naapurimailtaan; |
| --- | --- |

91.

odottaa komission jatkavan EU:n perinteisen laajentumispolitiikan tukemista; uskoo, että unioni menettäisi poliittisen uskottavuutensa muun maailman silmissä, jos se sulkisi ovensa naapurimailtaan;

| 92. | muistuttaa, että itäiset ja eteläiset naapurimaat ovat edelleen ensisijaisia, ja korostaa, että EU:n uusi strategia ja ”enemmällä enemmän” -periaate on määriteltävä selkeästi ja pantava täytäntöön; |
| --- | --- |

92.

muistuttaa, että itäiset ja eteläiset naapurimaat ovat edelleen ensisijaisia, ja korostaa, että EU:n uusi strategia ja ”enemmällä enemmän” -periaate on määriteltävä selkeästi ja pantava täytäntöön;

| 93. | korostaa, että on tärkeää vahvistaa entistäkin päättäväisemmin Länsi-Balkanin maiden jäsenyysnäkymiä ja tukee komission suositusta käynnistää EU:hun liittymistä koskevat neuvottelut Serbian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa; kehottaa komissiota suhtautumaan Turkkiin ehdokasvaltiona ja pitää erityisen myönteisenä aluepolitiikkaa koskevan 22 luvun avaamista liittymisneuvotteluissa; |
| --- | --- |

93.

korostaa, että on tärkeää vahvistaa entistäkin päättäväisemmin Länsi-Balkanin maiden jäsenyysnäkymiä ja tukee komission suositusta käynnistää EU:hun liittymistä koskevat neuvottelut Serbian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa; kehottaa komissiota suhtautumaan Turkkiin ehdokasvaltiona ja pitää erityisen myönteisenä aluepolitiikkaa koskevan 22 luvun avaamista liittymisneuvotteluissa;

| 94. | kehottaa komissiota lisäämään toimia, joilla pyritään kehittämään itäistä kumppanuutta etenkin liikkuvuuden ja koulutusyhteistyön alalla; |
| --- | --- |

94.

kehottaa komissiota lisäämään toimia, joilla pyritään kehittämään itäistä kumppanuutta etenkin liikkuvuuden ja koulutusyhteistyön alalla;

| 95. | kehottaa komissiota edistämään rakentavasti Euroopan ulkosuhdehallinnon tarkastelua ja pyrkimään tekemään neuvoston ja parlamentin kanssa työtä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alan aloitteiden asianmukaisen koordinoinnin puolesta; kehottaa tarjoamaan rahoitusapua kriisitilanteissa entistä joustavammin; |
| --- | --- |

95.

kehottaa komissiota edistämään rakentavasti Euroopan ulkosuhdehallinnon tarkastelua ja pyrkimään tekemään neuvoston ja parlamentin kanssa työtä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alan aloitteiden asianmukaisen koordinoinnin puolesta; kehottaa tarjoamaan rahoitusapua kriisitilanteissa entistä joustavammin;

| 96. | muistuttaa komissiota siitä, että sen on parannettava humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen täytäntöönpanoa ja sen täydentävyyttä suhteessa jäsenvaltioihin ja lahjoittajiin koskevaa arviointiaan sekä tarkistettava neuvoston asetusta (EY) N:o 1257/1996; |
| --- | --- |

96.

muistuttaa komissiota siitä, että sen on parannettava humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen täytäntöönpanoa ja sen täydentävyyttä suhteessa jäsenvaltioihin ja lahjoittajiin koskevaa arviointiaan sekä tarkistettava neuvoston asetusta (EY) N:o 1257/1996;

| 97. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa edistämään ”suojeluvastuun” periaatetta ja sen täytäntöönpanoa, kuten parlamentti on ehdottanut neuvostolle 18. huhtikuuta 2013 antamassaan mainittua YK:n periaatetta koskevassa suosituksessa (2), jolla pyritään eurooppalaiseen yhteisymmärrykseen; |
| --- | --- |

97.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa edistämään ”suojeluvastuun” periaatetta ja sen täytäntöönpanoa, kuten parlamentti on ehdottanut neuvostolle 18. huhtikuuta 2013 antamassaan mainittua YK:n periaatetta koskevassa suosituksessa (2), jolla pyritään eurooppalaiseen yhteisymmärrykseen;

| 98. | kehottaa komissiota parantamaan Syyriassa vailla perustarvikkeita ja -palveluja oleville ihmisille sekä pakolaisille Syyrian naapurimaissa tarkoitetun EU:n humanitaarisen avun määrää ja avun toimittamisen tehokkuutta; |
| --- | --- |

98.

kehottaa komissiota parantamaan Syyriassa vailla perustarvikkeita ja -palveluja oleville ihmisille sekä pakolaisille Syyrian naapurimaissa tarkoitetun EU:n humanitaarisen avun määrää ja avun toimittamisen tehokkuutta;

| 99. | kehottaa komissiota antamaan sellaisen mekanismin perustamista koskevan ehdotuksen, jota rahoitetaan asiaan liittyvästä EU:n ulkoisen toiminnan rahoitusvälineestä, joka koostuu ryhmästä kansallisia ja kansainvälisiä rikostutkijoita, syyttäjiä, asianajajia ja muita asiantuntijoita EU:n jäsenvaltioista sekä muista asianosaisista maista (Sveitsi, Kanada ja Yhdysvallat), ja jonka tavoitteena on tarjota arabikevään maiden viranomaisille oikeudellista ja teknistä neuvontaa ja tukea entisten diktaattoreiden ja niiden perheenjäsenten ja hallintojen varastamien varojen takaisin saamiseksi; |
| --- | --- |

99.

kehottaa komissiota antamaan sellaisen mekanismin perustamista koskevan ehdotuksen, jota rahoitetaan asiaan liittyvästä EU:n ulkoisen toiminnan rahoitusvälineestä, joka koostuu ryhmästä kansallisia ja kansainvälisiä rikostutkijoita, syyttäjiä, asianajajia ja muita asiantuntijoita EU:n jäsenvaltioista sekä muista asianosaisista maista (Sveitsi, Kanada ja Yhdysvallat), ja jonka tavoitteena on tarjota arabikevään maiden viranomaisille oikeudellista ja teknistä neuvontaa ja tukea entisten diktaattoreiden ja niiden perheenjäsenten ja hallintojen varastamien varojen takaisin saamiseksi;

| 100. | kehottaa komissiota siirtämään painopisteen nykyisestä panoskeskeisestä kehityspolitiikasta tuloskeskeiseen kehityspolitiikkaan, jossa esitetään vuosittaiset kehityssaavutuksia osoittavat luvut; kehottaa varmistamaan, että EU:n kehitysaputoimilla kyetään edistämään pysyvästi köyhyyden kitkemistä; |
| --- | --- |

100.

kehottaa komissiota siirtämään painopisteen nykyisestä panoskeskeisestä kehityspolitiikasta tuloskeskeiseen kehityspolitiikkaan, jossa esitetään vuosittaiset kehityssaavutuksia osoittavat luvut; kehottaa varmistamaan, että EU:n kehitysaputoimilla kyetään edistämään pysyvästi köyhyyden kitkemistä;

| 101. | kehottaa komissiota käsittelemään käytännönläheisesti omistusoikeuskysymyksiä kehitysmaissa ja laatimaan johdonmukaisen lähestymistavan muiden maailmanlaajuisten kehityskumppaneiden kanssa, jotta voidaan käynnistää kehitysmaiden paikallisten yhteisöjen ja yksilöiden vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä koskeva prosessi; toteaa, että prosessi on yksi kehityksen kulmakivistä ja että sen valulla voidaan nostaa kokonaisia kansakuntia pois köyhyydestä ja tehostaa taloudellista toimintaa kehitysmaissa; |
| --- | --- |

101.

kehottaa komissiota käsittelemään käytännönläheisesti omistusoikeuskysymyksiä kehitysmaissa ja laatimaan johdonmukaisen lähestymistavan muiden maailmanlaajuisten kehityskumppaneiden kanssa, jotta voidaan käynnistää kehitysmaiden paikallisten yhteisöjen ja yksilöiden vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä koskeva prosessi; toteaa, että prosessi on yksi kehityksen kulmakivistä ja että sen valulla voidaan nostaa kokonaisia kansakuntia pois köyhyydestä ja tehostaa taloudellista toimintaa kehitysmaissa;

| 102. | toteaa, että avun tehokkuuden lisäämiseksi on myös tärkeää taata entistä suurempi toiminnan johdonmukaisuus siten, että kaikki EU:n toiminnan alat, erityisesti ne, joilla on merkittävä vaikutus kehitysmaihin, edistävät kehitysmaiden vaurauden luomista; tähdentää, että on tarpeen lisätä jäsenvaltioiden välistä koordinointia; |
| --- | --- |

102.

toteaa, että avun tehokkuuden lisäämiseksi on myös tärkeää taata entistä suurempi toiminnan johdonmukaisuus siten, että kaikki EU:n toiminnan alat, erityisesti ne, joilla on merkittävä vaikutus kehitysmaihin, edistävät kehitysmaiden vaurauden luomista; tähdentää, että on tarpeen lisätä jäsenvaltioiden välistä koordinointia;

| 103. | toteaa, että ensisijaisia tavoitteita ovat edelleen lasten aliravitsemukseen ja elintarviketurvaan liittyvät kysymykset, sukupuoleen perustuvien murhien torjuminen (miehet valikoituvat jatkuvasti ja valtavissa määrin murhattaviksi naisten sijaan) ja sairausvakuutusten ja eläkkeiden edistäminen kehitysmaissa; |
| --- | --- |

103.

toteaa, että ensisijaisia tavoitteita ovat edelleen lasten aliravitsemukseen ja elintarviketurvaan liittyvät kysymykset, sukupuoleen perustuvien murhien torjuminen (miehet valikoituvat jatkuvasti ja valtavissa määrin murhattaviksi naisten sijaan) ja sairausvakuutusten ja eläkkeiden edistäminen kehitysmaissa;

| 104. | korostaa, että myös katastrofiriskien vähentäminen on tärkeä strategia, jota on tehostettava; |
| --- | --- |

104.

korostaa, että myös katastrofiriskien vähentäminen on tärkeä strategia, jota on tehostettava;

| 105. | kehottaa lisäämään kehitysavun vaikuttavuutta lisäämällä koordinointia ja täydentävyyttä ja arvioimalla säännöllisesti kyseisen avun tuotoksia, tuloksia ja vaikutuksia; |
| --- | --- |

105.

kehottaa lisäämään kehitysavun vaikuttavuutta lisäämällä koordinointia ja täydentävyyttä ja arvioimalla säännöllisesti kyseisen avun tuotoksia, tuloksia ja vaikutuksia;

Kauppa

| 106. | on edelleen sitoutunut kansainvälistä kauppaa koskevaan monenväliseen lähestymistapaan ja kehottaa komissiota tukemaan nykyisiä WTO:n aloitteita; kehottaa helpottamaan Kiinan liittymistä julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen; toteaa, että tarvitaan jatkuvaa edistystä kahdenvälisten vapaakauppasopimusten tekemisessä tärkeiden kumppanien ja erityisesti Yhdysvaltojen kanssa; pyytää komissiota siksi keskittämään henkilöresursseja sekä poliittisia toimia kolmansien maiden ja erityisesti strategisten kumppaneiden kanssa parhaillaan käytäviin kauppaneuvotteluihin, jotta matkalla kohti tasapuolista lopullista sopimusta voidaan edistyä merkittävästi; pyytää komissiota ottamaan parlamentin täysimääräisesti mukaan tähän prosessiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen asiaan liittyvien säännösten mukaisesti; |
| --- | --- |

106.

on edelleen sitoutunut kansainvälistä kauppaa koskevaan monenväliseen lähestymistapaan ja kehottaa komissiota tukemaan nykyisiä WTO:n aloitteita; kehottaa helpottamaan Kiinan liittymistä julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen; toteaa, että tarvitaan jatkuvaa edistystä kahdenvälisten vapaakauppasopimusten tekemisessä tärkeiden kumppanien ja erityisesti Yhdysvaltojen kanssa; pyytää komissiota siksi keskittämään henkilöresursseja sekä poliittisia toimia kolmansien maiden ja erityisesti strategisten kumppaneiden kanssa parhaillaan käytäviin kauppaneuvotteluihin, jotta matkalla kohti tasapuolista lopullista sopimusta voidaan edistyä merkittävästi; pyytää komissiota ottamaan parlamentin täysimääräisesti mukaan tähän prosessiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen asiaan liittyvien säännösten mukaisesti;

| 107. | kehottaa komissiota käynnistämään kansainvälisen kaupan tulevaa strategiaa koskevan syvän pohdinnan prosessin, johon parlamentti osallistuu ja jossa tarkastellaan myös WTO:n toiminnan mahdollista uudistamista; korostaa, että tässä arvioinnissa on otettava täysimääräisesti huomioon viimeaikoina toteutetun kansainvälisen kaupan strategian seuraukset EU:n taloudelle; |
| --- | --- |

107.

kehottaa komissiota käynnistämään kansainvälisen kaupan tulevaa strategiaa koskevan syvän pohdinnan prosessin, johon parlamentti osallistuu ja jossa tarkastellaan myös WTO:n toiminnan mahdollista uudistamista; korostaa, että tässä arvioinnissa on otettava täysimääräisesti huomioon viimeaikoina toteutetun kansainvälisen kaupan strategian seuraukset EU:n taloudelle;

o

o o

| 108. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

108.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 304, 20.11.2010, s. 47.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0180.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/159 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/159

---

P7_TA(2013)0333

Egyptin tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 Egyptin kriisistä (2013/2697(RSP))

(2016/C 075/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Egyptin asevoimien korkeimman neuvoston puheenjohtajan, kenraali Abdul Fatah Khalil Al-Sisin 4. heinäkuuta 2013 antamat lausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Egyptin asevoimien korkeimman neuvoston puheenjohtajan, kenraali Abdul Fatah Khalil Al-Sisin 4. heinäkuuta 2013 antamat lausumat,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että asevoimien korkein neuvosto ilmoitti 4. heinäkuuta 2013 antamassaan lausunnossa, että perustuslain soveltaminen keskeytetään, valta siirretään perustuslakituomioistuimen puheenjohtajalle ennenaikaisiin presidentinvaaleihin asti, minkä jälkeen järjestetään parlamenttivaalit, ja että muodostetaan kansallinen koalitiohallitus ja komitea käsittelemään tarkistuksia perustuslakiin; ottaa huomioon, että Adli Mansur on nimitetty väliaikaiseksi presidentiksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että asevoimien korkein neuvosto ilmoitti 4. heinäkuuta 2013 antamassaan lausunnossa, että perustuslain soveltaminen keskeytetään, valta siirretään perustuslakituomioistuimen puheenjohtajalle ennenaikaisiin presidentinvaaleihin asti, minkä jälkeen järjestetään parlamenttivaalit, ja että muodostetaan kansallinen koalitiohallitus ja komitea käsittelemään tarkistuksia perustuslakiin; ottaa huomioon, että Adli Mansur on nimitetty väliaikaiseksi presidentiksi;

| 1. | ilmaisee olevansa syvästi huolissaan Egyptin tilanteesta sotilaallisen väliintulon jälkeen; korostaa, että valta olisi siirrettävä demokraattisesti valituille siviiliviranomaisille mahdollisimman pian; ilmaisee solidaarisuutensa kaikkia niitä egyptiläisiä kohtaan, jotka pyrkivät luomaan maahan demokratian, ja kehottaa palaamaan pikaisesti demokratiaprosessiin, mukaan lukien vapaiden ja oikeudenmukaisten presidentin- ja parlamenttivaalien järjestäminen prosessissa, johon kaikki demokraattiset toimijat osallistuvat täysimääräisesti; |
| --- | --- |

1.

ilmaisee olevansa syvästi huolissaan Egyptin tilanteesta sotilaallisen väliintulon jälkeen; korostaa, että valta olisi siirrettävä demokraattisesti valituille siviiliviranomaisille mahdollisimman pian; ilmaisee solidaarisuutensa kaikkia niitä egyptiläisiä kohtaan, jotka pyrkivät luomaan maahan demokratian, ja kehottaa palaamaan pikaisesti demokratiaprosessiin, mukaan lukien vapaiden ja oikeudenmukaisten presidentin- ja parlamenttivaalien järjestäminen prosessissa, johon kaikki demokraattiset toimijat osallistuvat täysimääräisesti;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille sekä Egyptin parlamentille ja hallitukselle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille sekä Egyptin parlamentille ja hallitukselle.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/160 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/160

---

P7_TA(2013)0334

Djiboutin tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 Djiboutin tilanteesta (2013/2690(RSP))

(2016/C 075/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2009 antamansa päätöslauselman (1) Afrikan sarven tilanteesta ja 18. joulukuuta 1997 antamansa päätöslauselman (2) Djiboutin ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2009 antamansa päätöslauselman (1) Afrikan sarven tilanteesta ja 18. joulukuuta 1997 antamansa päätöslauselman (2) Djiboutin ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon Djiboutissa 24. helmikuuta 2013 annetun kansainvälisten vaalitarkkailuvaltuuskuntien (Afrikan unioni (AU), Arabiliitto, Islamilaisten maiden yhteistyöjärjestö (OIC) ja Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestö (IGAD)) yhteisen julkilausuman Djiboutin tasavallassa 22. helmikuuta 2013 järjestettyjen parlamenttivaalien yhteydessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Djiboutissa 24. helmikuuta 2013 annetun kansainvälisten vaalitarkkailuvaltuuskuntien (Afrikan unioni (AU), Arabiliitto, Islamilaisten maiden yhteistyöjärjestö (OIC) ja Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestö (IGAD)) yhteisen julkilausuman Djiboutin tasavallassa 22. helmikuuta 2013 järjestettyjen parlamenttivaalien yhteydessä,

| — | ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan, jonka Djibouti on ratifioinut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan, jonka Djibouti on ratifioinut,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja 22. kesäkuuta 2010 muutetun Cotonoun sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja 22. kesäkuuta 2010 muutetun Cotonoun sopimuksen,

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin tiedottajan 12. maaliskuuta 2013 antaman julkilausuman tilanteesta Djiboutin parlamenttivaalien jälkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin tiedottajan 12. maaliskuuta 2013 antaman julkilausuman tilanteesta Djiboutin parlamenttivaalien jälkeen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | toteaa, että Afrikan sarven kärjessä ja Punaisen meren suulla sijaitseva Djibouti on sijaintinsa ja strategisen infrastruktuurinsa (satamat ja vapaa-alueet) vuoksi koko alueen kannalta tärkeä; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Afrikan sarven kärjessä ja Punaisen meren suulla sijaitseva Djibouti on sijaintinsa ja strategisen infrastruktuurinsa (satamat ja vapaa-alueet) vuoksi koko alueen kannalta tärkeä;

| B. | ottaa huomioon, että Djiboutilla on ollut tärkeä rooli merirosvouden ja terrorismin torjunnassa alueella; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Djiboutilla on ollut tärkeä rooli merirosvouden ja terrorismin torjunnassa alueella;

| C. | ottaa huomioon, että itsenäistymisen jälkeen Djiboutissa oli yksipuoluejärjestelmä vuodesta 1977 vuoteen 2003 asti; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että itsenäistymisen jälkeen Djiboutissa oli yksipuoluejärjestelmä vuodesta 1977 vuoteen 2003 asti;

| D. | ottaa huomioon, että 22. helmikuuta 2013 järjestetyistä parlamenttivaaleista lähtien maata on koetellut vakava poliittinen kriisi; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 22. helmikuuta 2013 järjestetyistä parlamenttivaaleista lähtien maata on koetellut vakava poliittinen kriisi;

| E. | ottaa huomioon, että Ismail Omar Guelleh, joka nousi valtaan vuonna 1999 ja valittiin uudelleen presidentiksi vuonna 2005 100 prosentilla äänistä, on ilmoittanut, ettei hän asetu ehdolle vuoden 2016 vaaleissa; ottaa huomioon, että presidentti Guelleh valittiin uudelleen huhtikuussa 2011 lähes 80 prosentilla annetuista äänistä vaaleissa, joita oppositio boikotoi laajasti, sen jälkeen kun Djiboutin parlamentti oli muuttanut perustuslakia siten, että presidentti Guelleh sai asettua ehdolle uudelle kaudelle; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Ismail Omar Guelleh, joka nousi valtaan vuonna 1999 ja valittiin uudelleen presidentiksi vuonna 2005 100 prosentilla äänistä, on ilmoittanut, ettei hän asetu ehdolle vuoden 2016 vaaleissa; ottaa huomioon, että presidentti Guelleh valittiin uudelleen huhtikuussa 2011 lähes 80 prosentilla annetuista äänistä vaaleissa, joita oppositio boikotoi laajasti, sen jälkeen kun Djiboutin parlamentti oli muuttanut perustuslakia siten, että presidentti Guelleh sai asettua ehdolle uudelle kaudelle;

| F. | ottaa huomioon, että ensimmäistä kertaa Ismail Omar Guellehin valtaannousun jälkeen oppositiopuolueet, jotka toivoivat moniarvoista demokratiaa, olivat päättäneet osallistua 22. helmikuuta 2013 järjestettyihin parlamenttivaaleihin uuden, osittain suhteellisen vaalitavan ansiosta, joka mahdollisti poliittisen vähemmistön edustuksen parlamentissa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että ensimmäistä kertaa Ismail Omar Guellehin valtaannousun jälkeen oppositiopuolueet, jotka toivoivat moniarvoista demokratiaa, olivat päättäneet osallistua 22. helmikuuta 2013 järjestettyihin parlamenttivaaleihin uuden, osittain suhteellisen vaalitavan ansiosta, joka mahdollisti poliittisen vähemmistön edustuksen parlamentissa;

| G. | ottaa huomioon, että Afrikan unioni, Arabiliitto, Islamilaisten maiden yhteistyöjärjestö ja Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestö tarkkailivat äänestystä vaalien aikana, valvoivat 154 äänestyspaikkaa ja 12 ääntenlaskukeskusta ja korostivat vaalien avoimuutta eivätkä havainneet vilppiä tai vaalilippujen väärentämistä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Afrikan unioni, Arabiliitto, Islamilaisten maiden yhteistyöjärjestö ja Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestö tarkkailivat äänestystä vaalien aikana, valvoivat 154 äänestyspaikkaa ja 12 ääntenlaskukeskusta ja korostivat vaalien avoimuutta eivätkä havainneet vilppiä tai vaalilippujen väärentämistä;

| H. | ottaa huomioon, että perustuslakineuvoston julistamien tulosten mukaan Union pour la Majorité Présidentielle -puolue (UMP) sai 68 prosenttia äänistä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että perustuslakineuvoston julistamien tulosten mukaan Union pour la Majorité Présidentielle -puolue (UMP) sai 68 prosenttia äänistä;

| I. | ottaa huomioon, että oppositio, joka pääsi parlamenttiin ensimmäisen kerran maan itsenäistymisen jälkeen, on tuonut julki laajaa vilppiä ja julistautunut vaalien voittajaksi; toteaa, että perustuslakineuvosto hylkäsi opposition kanteen, jolla pyrittiin kyseenalaistamaan vaalien tulos; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että oppositio, joka pääsi parlamenttiin ensimmäisen kerran maan itsenäistymisen jälkeen, on tuonut julki laajaa vilppiä ja julistautunut vaalien voittajaksi; toteaa, että perustuslakineuvosto hylkäsi opposition kanteen, jolla pyrittiin kyseenalaistamaan vaalien tulos;

| J. | ottaa huomioon, että oppositio boikotoi vaaleissa valittua parlamenttia; ottaa huomioon, että viranomaiset moittivat etenkin yhtä oppositiopuoluetta ”legitiimin kansalliskokouksen” (Assemblée nationale légitime (ANL)) perustamisesta kansalliskokouksen rinnalle viime helmikuussa käytyjen kiistanalaisten vaalien jälkeen; ottaa huomioon, että ANL:n puhemiehenä toimii Djiboutin kaupungin USN-vaalilistan johtaja Ismail Guedi Hared; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että oppositio boikotoi vaaleissa valittua parlamenttia; ottaa huomioon, että viranomaiset moittivat etenkin yhtä oppositiopuoluetta ”legitiimin kansalliskokouksen” (Assemblée nationale légitime (ANL)) perustamisesta kansalliskokouksen rinnalle viime helmikuussa käytyjen kiistanalaisten vaalien jälkeen; ottaa huomioon, että ANL:n puhemiehenä toimii Djiboutin kaupungin USN-vaalilistan johtaja Ismail Guedi Hared;

| K. | huomauttaa, että vaalilautakunta ei ole vieläkään julkistanut 22. helmikuuta 2013 järjestettyjen parlamenttivaalien tuloksia Euroopan unionin esittämistä pyynnöistä huolimatta, mikä on johtanut epäilyksiin vilpistä; |
| --- | --- |

K.

huomauttaa, että vaalilautakunta ei ole vieläkään julkistanut 22. helmikuuta 2013 järjestettyjen parlamenttivaalien tuloksia Euroopan unionin esittämistä pyynnöistä huolimatta, mikä on johtanut epäilyksiin vilpistä;

| L. | panee merkille, että Djiboutin kaupungin vaalipiirissä rekisteröityneiden äänestäjien määrä on ollut eri joka kerta, kun virallisia lukuja on ilmoitettu; |
| --- | --- |

L.

panee merkille, että Djiboutin kaupungin vaalipiirissä rekisteröityneiden äänestäjien määrä on ollut eri joka kerta, kun virallisia lukuja on ilmoitettu;

| M. | ottaa huomioon, että parlamenttivaalien sääntöjenmukaisuuden kyseenalaiseksi asettaneiden oppositiopuolueiden mielenosoituksia on tukahdutettu liiallisella voimankäytöllä ja poliisivoimien ampumat luodit ovat surmanneet ainakin kymmenen ihmistä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että parlamenttivaalien sääntöjenmukaisuuden kyseenalaiseksi asettaneiden oppositiopuolueiden mielenosoituksia on tukahdutettu liiallisella voimankäytöllä ja poliisivoimien ampumat luodit ovat surmanneet ainakin kymmenen ihmistä;

| N. | ottaa huomioon, että opposition mielenosoittajia on pidätetty joukoittain, ja toteaa, että kansalaisjärjestöt ovat tuoneet julki epäilyttäviä kuolemantapauksia, kidutusta ja katoamisia; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että opposition mielenosoittajia on pidätetty joukoittain, ja toteaa, että kansalaisjärjestöt ovat tuoneet julki epäilyttäviä kuolemantapauksia, kidutusta ja katoamisia;

| O. | ottaa huomioon, että 22. helmikuuta 2013 järjestettyjen vaalien jälkeen yli tuhannen opposition edustajan väitetään joutuneen pidätetyksi lyhyemmiksi tai pidemmiksi ajoiksi; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että 22. helmikuuta 2013 järjestettyjen vaalien jälkeen yli tuhannen opposition edustajan väitetään joutuneen pidätetyksi lyhyemmiksi tai pidemmiksi ajoiksi;

| P. | ottaa huomioon, että poliittisia vankeja uskotaan olevan tällä hetkellä noin 60; korostaa, että viranomaiset tukahduttavat jatkuvasti opposition kannattajien toimintaa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että poliittisia vankeja uskotaan olevan tällä hetkellä noin 60; korostaa, että viranomaiset tukahduttavat jatkuvasti opposition kannattajien toimintaa;

| Q. | ottaa huomioon, että suureen osaan oppositiojohtajista ja lukuisiin toimittajiin on kohdistettu oikeudellisia toimia; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että suureen osaan oppositiojohtajista ja lukuisiin toimittajiin on kohdistettu oikeudellisia toimia;

| R. | ottaa huomioon, että toimittaja Mydaneh Abdallah Okiehia, joka on muun muassa vastannut USN-oppositiokoalition viestinnästä, syytetään poliisin halventamisesta, koska hän oli laittanut Facebook-verkkoyhteisöpalveluun kuvia tukahdutustoimien uhreiksi joutuneista mielenosoittajista; ottaa huomioon, että 26. kesäkuuta 2013 muutoksenhakutuomioistuin pidensi hänen rangaistustaan 45 päivästä viiteen kuukauteen; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että toimittaja Mydaneh Abdallah Okiehia, joka on muun muassa vastannut USN-oppositiokoalition viestinnästä, syytetään poliisin halventamisesta, koska hän oli laittanut Facebook-verkkoyhteisöpalveluun kuvia tukahdutustoimien uhreiksi joutuneista mielenosoittajista; ottaa huomioon, että 26. kesäkuuta 2013 muutoksenhakutuomioistuin pidensi hänen rangaistustaan 45 päivästä viiteen kuukauteen;

| S. | ottaa huomioon, että kolme USN-oppositiokoalition johtajaa tuomittiin huhtikuussa 2013 kahdeksi vuodeksi vankilaan ja heiltä evättiin kansalaisoikeudet; ottaa huomioon, että heidän muutoksenhakupyyntönsä käsittelyä on lykätty 25. päivään marraskuuta 2013; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että kolme USN-oppositiokoalition johtajaa tuomittiin huhtikuussa 2013 kahdeksi vuodeksi vankilaan ja heiltä evättiin kansalaisoikeudet; ottaa huomioon, että heidän muutoksenhakupyyntönsä käsittelyä on lykätty 25. päivään marraskuuta 2013;

| T. | panee tässä yhteydessä merkille USN-oppositiokoalition tiedottajan Daher Ahmed Farahin pidättämisen 4. maaliskuuta 2013; ottaa huomioon, että hänet on tuomittu syylliseksi kapinaan yllyttämisestä helmikuussa 2013 pidettyjen kiistanalaisten vaalien jälkeen; ottaa huomioon, että kahta muuta henkilöä syytettiin tässä samassa tapauksessa ja että toinen heistä tuomittiin ehdolliseen vankeusrangaistukseen ja toinen vapautettiin syytteistä; ottaa huomioon, että 26. kesäkuuta 2013 muutoksenhakutuomioistuin tuomitsi uudelleen Daher Ahmed Farahin kahden kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen; |
| --- | --- |

T.

panee tässä yhteydessä merkille USN-oppositiokoalition tiedottajan Daher Ahmed Farahin pidättämisen 4. maaliskuuta 2013; ottaa huomioon, että hänet on tuomittu syylliseksi kapinaan yllyttämisestä helmikuussa 2013 pidettyjen kiistanalaisten vaalien jälkeen; ottaa huomioon, että kahta muuta henkilöä syytettiin tässä samassa tapauksessa ja että toinen heistä tuomittiin ehdolliseen vankeusrangaistukseen ja toinen vapautettiin syytteistä; ottaa huomioon, että 26. kesäkuuta 2013 muutoksenhakutuomioistuin tuomitsi uudelleen Daher Ahmed Farahin kahden kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen;

| U. | ottaa huomioon, että vankien olot Djiboutin vankiloissa ovat äärimmäisen huolestuttavat; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että vankien olot Djiboutin vankiloissa ovat äärimmäisen huolestuttavat;

| V. | toteaa, että vuoden 1992 perustuslaissa tunnustetaan perusvapaudet ja hyvän hallintotavan perusperiaatteet; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että vuoden 1992 perustuslaissa tunnustetaan perusvapaudet ja hyvän hallintotavan perusperiaatteet;

| W. | ottaa huomioon, että perustuslain 10 pykälässä säädetään, että oikeuskäsittelyn kaikissa vaiheissa taataan oikeus puolustukseen ja oikeus turvautua valitsemaansa asianajajaan; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että perustuslain 10 pykälässä säädetään, että oikeuskäsittelyn kaikissa vaiheissa taataan oikeus puolustukseen ja oikeus turvautua valitsemaansa asianajajaan;

| X. | ottaa huomioon, että Djibouti on allekirjoittanut kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että Djibouti on allekirjoittanut kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen;

| Y. | ottaa huomioon, että djiboutilaiset naiset joutuvat moninaisen väkivallan, kuten raiskauksen, sukuelinten silpomisen, perheväkivallan, seksuaalisen häirinnän ja ennenaikaisen avioliiton, kohteiksi ja että näillä kokemuksilla on kauaskantoisia vaikutuksia naisten henkiseen ja ruumiilliseen hyvinvointiin; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että djiboutilaiset naiset joutuvat moninaisen väkivallan, kuten raiskauksen, sukuelinten silpomisen, perheväkivallan, seksuaalisen häirinnän ja ennenaikaisen avioliiton, kohteiksi ja että näillä kokemuksilla on kauaskantoisia vaikutuksia naisten henkiseen ja ruumiilliseen hyvinvointiin;

| Z. | toteaa, että Djibouti on Toimittajat ilman rajoja -järjestön kokoamassa lehdistönvapautta koskevassa maailmanlaajuisessa luettelossa vuonna 2013 sijalla 167 (luettelossa on yhteensä 179 maata); ottaa huomioon, että ulkomaisia toimittajia on kielletty matkustamasta Djiboutiin, mikä vaikeuttaa huomattavasti luotettavien tietojen saantia maan tapahtumista; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että Djibouti on Toimittajat ilman rajoja -järjestön kokoamassa lehdistönvapautta koskevassa maailmanlaajuisessa luettelossa vuonna 2013 sijalla 167 (luettelossa on yhteensä 179 maata); ottaa huomioon, että ulkomaisia toimittajia on kielletty matkustamasta Djiboutiin, mikä vaikeuttaa huomattavasti luotettavien tietojen saantia maan tapahtumista;

| AA. | toteaa, että Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) maaliskuussa 2012 esittämien arvioiden mukaan 180 000 ihmistä oli elintarvikeavun tarpeessa Djiboutissa; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) maaliskuussa 2012 esittämien arvioiden mukaan 180 000 ihmistä oli elintarvikeavun tarpeessa Djiboutissa;

| AB. | toteaa, että Euroopan unioni ja jäsenvaltiot ovat olleet Djiboutin pääasiallisia rahoitustuen antajia kuluneen 20 vuoden aikana; toteaa, että Yhdysvaltojen, Japanin ja Ranskan sotilastukikohtien ylläpitämisestä maksamat maksut ovat tulonlähde, joka takaa jatkuvan kasvun Djiboutissa; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että Euroopan unioni ja jäsenvaltiot ovat olleet Djiboutin pääasiallisia rahoitustuen antajia kuluneen 20 vuoden aikana; toteaa, että Yhdysvaltojen, Japanin ja Ranskan sotilastukikohtien ylläpitämisestä maksamat maksut ovat tulonlähde, joka takaa jatkuvan kasvun Djiboutissa;

| AC. | toteaa, että ihmisoikeudet, demokraattiset periaatteet ja oikeusvaltion periaate ovat AKT–EU-kumppanuuden perusta ja Cotonoun sopimuksen keskeisiä osatekijöitä; |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että ihmisoikeudet, demokraattiset periaatteet ja oikeusvaltion periaate ovat AKT–EU-kumppanuuden perusta ja Cotonoun sopimuksen keskeisiä osatekijöitä;

| 1. | on erittäin huolissaan Djiboutin tilanteesta, joka on seurausta 22. helmikuuta 2013 pidetyistä parlamenttivaaleista ja maan kireästä poliittisesta ilmapiiristä; on erityisen huolissaan tiedoista, jotka koskevat opposition jäsenten joukkopidätyksiä, vaaleihin liittyvien säännönvastaisuuksien vastustamiseksi järjestettyjen mielenosoitusten tukahduttamista sekä hyökkäyksiä lehdistönvapautta vastaan; |
| --- | --- |

1.

on erittäin huolissaan Djiboutin tilanteesta, joka on seurausta 22. helmikuuta 2013 pidetyistä parlamenttivaaleista ja maan kireästä poliittisesta ilmapiiristä; on erityisen huolissaan tiedoista, jotka koskevat opposition jäsenten joukkopidätyksiä, vaaleihin liittyvien säännönvastaisuuksien vastustamiseksi järjestettyjen mielenosoitusten tukahduttamista sekä hyökkäyksiä lehdistönvapautta vastaan;

| 2. | kehottaa Djiboutin viranomaisia lopettamaan poliittisten vastustajien pidättämisen ja vapauttamaan kaikki ne, joita pidetään vangittuina poliittisista syistä; |
| --- | --- |

2.

kehottaa Djiboutin viranomaisia lopettamaan poliittisten vastustajien pidättämisen ja vapauttamaan kaikki ne, joita pidetään vangittuina poliittisista syistä;

| 3. | kehottaa Djiboutin viranomaisia varmistamaan, että Djiboutin allekirjoittamissa kansainvälisissä sopimuksissa tunnustettuja ihmisoikeuksia kunnioitetaan, ja turvaamaan kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet ja vapaudet, myös oikeuden rauhanomaiseen mielenilmaisuun ja lehdistönvapauden; |
| --- | --- |

3.

kehottaa Djiboutin viranomaisia varmistamaan, että Djiboutin allekirjoittamissa kansainvälisissä sopimuksissa tunnustettuja ihmisoikeuksia kunnioitetaan, ja turvaamaan kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet ja vapaudet, myös oikeuden rauhanomaiseen mielenilmaisuun ja lehdistönvapauden;

| 4. | tuomitsee jyrkästi naisiin kohdistuvan seksuaalisen väkivallan ja huomauttaa, että Djiboutin hallitus on velvollinen tekemään lopun rankaisemattomuudesta saattamalla naisiin kohdistuvaan seksuaaliseen väkivaltaan syyllistyneet oikeuden eteen; |
| --- | --- |

4.

tuomitsee jyrkästi naisiin kohdistuvan seksuaalisen väkivallan ja huomauttaa, että Djiboutin hallitus on velvollinen tekemään lopun rankaisemattomuudesta saattamalla naisiin kohdistuvaan seksuaaliseen väkivaltaan syyllistyneet oikeuden eteen;

| 5. | kehottaa kunnioittamaan puolustautumisoikeuksia ja erityisesti syytettyjen henkilöiden oikeutta käyttää valitsemaansa lakimiestä kaikissa heitä vastaan käynnistetyissä oikeusmenettelyissä; vaatii, että viranomaiset antavat pidätettyinä olevien henkilöiden omaisille luvan tuoda heille aineellista apua ja etenkin lääketarvikkeita; |
| --- | --- |

5.

kehottaa kunnioittamaan puolustautumisoikeuksia ja erityisesti syytettyjen henkilöiden oikeutta käyttää valitsemaansa lakimiestä kaikissa heitä vastaan käynnistetyissä oikeusmenettelyissä; vaatii, että viranomaiset antavat pidätettyinä olevien henkilöiden omaisille luvan tuoda heille aineellista apua ja etenkin lääketarvikkeita;

| 6. | kehottaa Djiboutin hallitusta käynnistämään poliittisen vuoropuhelun opposition kanssa ja käyttämään tässä niiden elinten apua ja etenkin Afrikan unionin apua, jotka vahvistivat vaalien tulokset, sekä toimimaan valtionpäämiehen 27. kesäkuuta 2013 järjestetyn Djiboutin itsenäisyyden vuosipäivän yhteydessä esittämän julkilausuman mukaisesti; kehottaa Euroopan unionia tukemaan alueellisten järjestöjen toimia ja osallistumaan toimiin, joilla pyritään löytämään poliittinen ratkaisu kriisiin; |
| --- | --- |

6.

kehottaa Djiboutin hallitusta käynnistämään poliittisen vuoropuhelun opposition kanssa ja käyttämään tässä niiden elinten apua ja etenkin Afrikan unionin apua, jotka vahvistivat vaalien tulokset, sekä toimimaan valtionpäämiehen 27. kesäkuuta 2013 järjestetyn Djiboutin itsenäisyyden vuosipäivän yhteydessä esittämän julkilausuman mukaisesti; kehottaa Euroopan unionia tukemaan alueellisten järjestöjen toimia ja osallistumaan toimiin, joilla pyritään löytämään poliittinen ratkaisu kriisiin;

| 7. | kehottaa käynnistämään välittömästi oikeudellisen tutkinnan ja pyrkimään sen avulla selvittämään poliisin ja armeijan toimia mielenosoitusten aikana ja rankaisemaan ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneitä; |
| --- | --- |

7.

kehottaa käynnistämään välittömästi oikeudellisen tutkinnan ja pyrkimään sen avulla selvittämään poliisin ja armeijan toimia mielenosoitusten aikana ja rankaisemaan ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneitä;

| 8. | pitää myönteisenä, että 22. helmikuuta 2013 pidetyt vaalit sujuivat rauhanomaisesti, kuten kansainvälisen yhteisön eri edustajat korostivat, myös muun muassa varapuheenjohtaja / korkea edustaja sekä Djiboutiin lähetettyjen neljän vaalitarkkailuvaltuuskunnan johtajat; pitää myönteisenä sitä, että osallistumalla vaaleihin Djiboutin väestö ja kaikki poliittiset puolueet osoittivat olevansa sitoutuneita toimimaan maan tulevaisuuden hyväksi; |
| --- | --- |

8.

pitää myönteisenä, että 22. helmikuuta 2013 pidetyt vaalit sujuivat rauhanomaisesti, kuten kansainvälisen yhteisön eri edustajat korostivat, myös muun muassa varapuheenjohtaja / korkea edustaja sekä Djiboutiin lähetettyjen neljän vaalitarkkailuvaltuuskunnan johtajat; pitää myönteisenä sitä, että osallistumalla vaaleihin Djiboutin väestö ja kaikki poliittiset puolueet osoittivat olevansa sitoutuneita toimimaan maan tulevaisuuden hyväksi;

| 9. | pitää myönteisenä, että oppositiojoukot, muun muassa USN, osallistuivat ensimmäistä kertaa sitten Djiboutin itsenäistymisen vuonna 1977 22. helmikuuta 2013 pidettyihin vaaleihin; |
| --- | --- |

9.

pitää myönteisenä, että oppositiojoukot, muun muassa USN, osallistuivat ensimmäistä kertaa sitten Djiboutin itsenäistymisen vuonna 1977 22. helmikuuta 2013 pidettyihin vaaleihin;

| 10. | muistuttaa Euroopan unionin kehotuksesta julkaista kaikkien 22. helmikuuta 2013 käytössä olleiden äänestyspaikkojen tulokset; |
| --- | --- |

10.

muistuttaa Euroopan unionin kehotuksesta julkaista kaikkien 22. helmikuuta 2013 käytössä olleiden äänestyspaikkojen tulokset;

| 11. | kehottaa kaikkia Djiboutin poliittisia voimia kunnioittamaan oikeusvaltioperiaatetta, myös oikeutta rauhanomaisiin mielenilmauksiin, ja välttämään väkivaltaa ja tukahduttamistoimia; |
| --- | --- |

11.

kehottaa kaikkia Djiboutin poliittisia voimia kunnioittamaan oikeusvaltioperiaatetta, myös oikeutta rauhanomaisiin mielenilmauksiin, ja välttämään väkivaltaa ja tukahduttamistoimia;

| 12. | ilmaisee olevansa halukas seuraamaan tiiviisti Djiboutin tilannetta ja ehdottamaan rajoittavia toimenpiteitä, mikäli Cotonoun sopimusta (2000) ja erityisesti sen 8 ja 9 artiklaa rikotaan; kehottaa komissiota niin ikään seuraamaan tiiviisti maan tilannetta; |
| --- | --- |

12.

ilmaisee olevansa halukas seuraamaan tiiviisti Djiboutin tilannetta ja ehdottamaan rajoittavia toimenpiteitä, mikäli Cotonoun sopimusta (2000) ja erityisesti sen 8 ja 9 artiklaa rikotaan; kehottaa komissiota niin ikään seuraamaan tiiviisti maan tilannetta;

| 13. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa, komissiota ja niiden kumppaneita tekemään djiboutilaisten kanssa yhteistyötä pitkän aikavälin poliittisen uudistuksen toteuttamiseksi, ja katsoo, että tällaisen uudistuksen toteuttamista helpottaa erityisesti voimakas yhteys, joka on jo luotu, sillä Djibouti on ollut keskeisessä asemassa terrorismin torjunnassa ja se on toiminut sotilastukikohtien sijoittautumisalueena; |
| --- | --- |

13.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa, komissiota ja niiden kumppaneita tekemään djiboutilaisten kanssa yhteistyötä pitkän aikavälin poliittisen uudistuksen toteuttamiseksi, ja katsoo, että tällaisen uudistuksen toteuttamista helpottaa erityisesti voimakas yhteys, joka on jo luotu, sillä Djibouti on ollut keskeisessä asemassa terrorismin torjunnassa ja se on toiminut sotilastukikohtien sijoittautumisalueena;

| 14. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Djiboutin hallitukselle, Afrikan unionin toimielimille, Afrikan sarven alueen maiden kehitysjärjestölle, Arabiliitolle, Islamilaisten maiden yhteistyöjärjestölle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajille. |
| --- | --- |

14.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Djiboutin hallitukselle, Afrikan unionin toimielimille, Afrikan sarven alueen maiden kehitysjärjestölle, Arabiliitolle, Islamilaisten maiden yhteistyöjärjestölle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajille.

---

(1)  EUVL C 46 E, 24.2.2010, s. 102.

(2)  EUVL C 14, 19.1.1998, s. 207.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/163 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/163

---

P7_TA(2013)0335

Nigerian tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 Nigerian tilanteesta (2013/2691(RSP))

(2016/C 075/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2013 lehdistön ja tiedotusvälineiden vapaudesta maailmassa (1), 11. joulukuuta 2012 digitaalisen vapauden strategiasta EU:n ulkopolitiikassa (2), 5. heinäkuuta 2012 lesboihin kohdistuvasta väkivallasta sekä lesbojen, homo- ja biseksuaalisten, transihmisten ja intersukupuolisten (HLBTI) henkilöiden oikeuksista Afrikassa (3) sekä 15. maaliskuuta 2012 Nigerian tilanteesta (4) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2013 lehdistön ja tiedotusvälineiden vapaudesta maailmassa (1), 11. joulukuuta 2012 digitaalisen vapauden strategiasta EU:n ulkopolitiikassa (2), 5. heinäkuuta 2012 lesboihin kohdistuvasta väkivallasta sekä lesbojen, homo- ja biseksuaalisten, transihmisten ja intersukupuolisten (HLBTI) henkilöiden oikeuksista Afrikassa (3) sekä 15. maaliskuuta 2012 Nigerian tilanteesta (4) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin 22. tammikuuta 2012 antaman lausunnon Kanossa Nigeriassa tehdyistä pommi-iskuista, 11. maaliskuuta 2013 antaman lausunnon panttivankien surmaamisesta, 2. kesäkuuta 2013 antaman lausunnon Nigerian lakiesityksestä, jolla kriminalisoidaan samaa sukupuolta olevien henkilöiden avioliitot ja suhteet, ja 25. kesäkuuta 2013 antaman lausunnon teloituksista Nigeriassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin 22. tammikuuta 2012 antaman lausunnon Kanossa Nigeriassa tehdyistä pommi-iskuista, 11. maaliskuuta 2013 antaman lausunnon panttivankien surmaamisesta, 2. kesäkuuta 2013 antaman lausunnon Nigerian lakiesityksestä, jolla kriminalisoidaan samaa sukupuolta olevien henkilöiden avioliitot ja suhteet, ja 25. kesäkuuta 2013 antaman lausunnon teloituksista Nigeriassa,

| — | ottaa huomioon maaliskuussa 2013 Abujassa pidetyn EU:n ja Nigerian välisen ihmisoikeusvuoropuhelun ja 16. toukokuuta 2013 Brysselissä pidetyn EU:n ja Nigerian ministerikokouksen, jossa vahvistettiin tarve ottaa terrorismin vastaisissa toimissa huomioon niiden aiheuttamat siviiliuhrit ja julkisen infrastruktuurin tuhoaminen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maaliskuussa 2013 Abujassa pidetyn EU:n ja Nigerian välisen ihmisoikeusvuoropuhelun ja 16. toukokuuta 2013 Brysselissä pidetyn EU:n ja Nigerian ministerikokouksen, jossa vahvistettiin tarve ottaa terrorismin vastaisissa toimissa huomioon niiden aiheuttamat siviiliuhrit ja julkisen infrastruktuurin tuhoaminen,

| — | ottaa huomioon tammikuussa 2013 Tanskan Horsensissa kokoontuneen AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen päätöslauselman Nigerian tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tammikuussa 2013 Tanskan Horsensissa kokoontuneen AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen päätöslauselman Nigerian tilanteesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston suuntaviivat homo- ja biseksuaalisten, transihmisten ja intersukupuolisten henkilöiden kaikkien ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojaamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston suuntaviivat homo- ja biseksuaalisten, transihmisten ja intersukupuolisten henkilöiden kaikkien ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojaamiseksi,

| — | ottaa huomioon vuonna 2000 tehdyn Cotonoun sopimuksen ja sen vuoden 2005 ja 2010 tarkistukset (joista jälkimmäisen Nigeria ratifioi 27. syyskuuta 2010) ja erityisesti sopimuksen 8 ja 9 artiklan, jotka koskevat poliittista vuoropuhelua ja ihmisoikeuksia, demokratiaa ja oikeusvaltiota, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2000 tehdyn Cotonoun sopimuksen ja sen vuoden 2005 ja 2010 tarkistukset (joista jälkimmäisen Nigeria ratifioi 27. syyskuuta 2010) ja erityisesti sopimuksen 8 ja 9 artiklan, jotka koskevat poliittista vuoropuhelua ja ihmisoikeuksia, demokratiaa ja oikeusvaltiota,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin 16. toukokuuta 2013 antaman lausunnon väkivallan jatkumisesta ja turvallisuustilanteen heikkenemisestä Koillis-Nigeriassa ja 22. huhtikuuta 2013 antaman lausunnon sotilaallisten joukkojen ja Boko Haram -kapinallisryhmän välisten yhteenottojen seurauksena kuolleiden siviilien ja tuhottujen kotien suuresta määrästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin 16. toukokuuta 2013 antaman lausunnon väkivallan jatkumisesta ja turvallisuustilanteen heikkenemisestä Koillis-Nigeriassa ja 22. huhtikuuta 2013 antaman lausunnon sotilaallisten joukkojen ja Boko Haram -kapinallisryhmän välisten yhteenottojen seurauksena kuolleiden siviilien ja tuhottujen kotien suuresta määrästä,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Navi Pillayn 3. toukokuuta 2013 antaman lausunnon huhtikuussa 2013 tapahtuneiden väkivaltaisten yhteenottojen johdosta, jossa hän muistutti Nigerian turvallisuusjoukkoja niiden velvollisuudesta noudattaa ihmisoikeuksia ja välttää käyttämästä tarpeetonta väkivaltaa operaatioissaan, sekä 17. toukokuuta 2013 antaman lausunnon Boko Haram -ryhmän jäsenten mahdollisuudesta joutua vastaamaan sotarikossyytteisiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Navi Pillayn 3. toukokuuta 2013 antaman lausunnon huhtikuussa 2013 tapahtuneiden väkivaltaisten yhteenottojen johdosta, jossa hän muistutti Nigerian turvallisuusjoukkoja niiden velvollisuudesta noudattaa ihmisoikeuksia ja välttää käyttämästä tarpeetonta väkivaltaa operaatioissaan, sekä 17. toukokuuta 2013 antaman lausunnon Boko Haram -ryhmän jäsenten mahdollisuudesta joutua vastaamaan sotarikossyytteisiin,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 27. joulukuuta 2011 antaman lausunnon Boko Haram -terroristiryhmän iskuista Nigeriassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 27. joulukuuta 2011 antaman lausunnon Boko Haram -terroristiryhmän iskuista Nigeriassa,

| — | ottaa huomioon vuonna 1981 annetun YK:n julistuksen kaikkinaisen uskontoon tai vakaumukseen perustuvan syrjinnän ja suvaitsemattomuuden poistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1981 annetun YK:n julistuksen kaikkinaisen uskontoon tai vakaumukseen perustuvan syrjinnän ja suvaitsemattomuuden poistamisesta,

| — | ottaa huomioon G8-ryhmän ulkoministereiden 12. huhtikuuta 2012 antaman lausunnon Nigerian väkivaltaisuuksien jatkumisen johdosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G8-ryhmän ulkoministereiden 12. huhtikuuta 2012 antaman lausunnon Nigerian väkivaltaisuuksien jatkumisen johdosta,

| — | ottaa huomioon terrorismin torjuntaa ja ehkäisyä koskevan Afrikan unionin yleissopimuksen, jonka Nigeria ratifioi 16. toukokuuta 2003, sekä yleissopimukseen liitetyn lisäpöytäkirjan, jonka Nigeria ratifioi 22. joulukuuta 2008, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon terrorismin torjuntaa ja ehkäisyä koskevan Afrikan unionin yleissopimuksen, jonka Nigeria ratifioi 16. toukokuuta 2003, sekä yleissopimukseen liitetyn lisäpöytäkirjan, jonka Nigeria ratifioi 22. joulukuuta 2008,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin komission rauhasta ja turvallisuudesta vastaavan jäsenen Lamamra Ramtanen 14. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon, jossa hän tuomitsee Boko Haramin toiminnan ja ihmisoikeusrikkomukset, pyytää kansainvälistä yhteisöä auttamaan Nigeriaa terroristiryhmän torjumisessa ja korostaa ryhmän muodostamaa uhkaa alueelliselle ja kansainväliselle rauhalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin komission rauhasta ja turvallisuudesta vastaavan jäsenen Lamamra Ramtanen 14. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon, jossa hän tuomitsee Boko Haramin toiminnan ja ihmisoikeusrikkomukset, pyytää kansainvälistä yhteisöä auttamaan Nigeriaa terroristiryhmän torjumisessa ja korostaa ryhmän muodostamaa uhkaa alueelliselle ja kansainväliselle rauhalle,

| — | ottaa huomioon Guineanlahden maiden valtion ja hallitusten päämiesten Yaoundéssa (Kamerun) 24. kesäkuuta 2013 pidetyn huippukokouksen, jossa käsiteltiin meriliikenteen turvallisuutta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Guineanlahden maiden valtion ja hallitusten päämiesten Yaoundéssa (Kamerun) 24. kesäkuuta 2013 pidetyn huippukokouksen, jossa käsiteltiin meriliikenteen turvallisuutta,

| — | ottaa huomioon 29. toukokuuta 1999 hyväksytyn Nigerian liittotasavallan perustuslain ja etenkin sen IV luvun säännökset, jotka koskevat perusoikeuksien suojelemista, myös oikeuden elämään, oikeuden oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja oikeuden ihmisarvoon, sekä ilmaisu-, lehdistön-, ajatuksen-, omantunnon, ja uskonnonvapauden suojelemista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. toukokuuta 1999 hyväksytyn Nigerian liittotasavallan perustuslain ja etenkin sen IV luvun säännökset, jotka koskevat perusoikeuksien suojelemista, myös oikeuden elämään, oikeuden oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja oikeuden ihmisarvoon, sekä ilmaisu-, lehdistön-, ajatuksen-, omantunnon, ja uskonnonvapauden suojelemista,

| — | ottaa huomioon Nigerian 20. kesäkuuta 1961 ratifioiman Geneven yleissopimuksen 3 artiklan sekä Nigerian 10. lokakuuta 1988 ratifioiman yleissopimuksen II pöytäkirjan, joissa molemmissa vahvistetaan muissa kuin kansainvälisissä aseellisissa selkkauksissa sovellettava kansainvälinen oikeus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Nigerian 20. kesäkuuta 1961 ratifioiman Geneven yleissopimuksen 3 artiklan sekä Nigerian 10. lokakuuta 1988 ratifioiman yleissopimuksen II pöytäkirjan, joissa molemmissa vahvistetaan muissa kuin kansainvälisissä aseellisissa selkkauksissa sovellettava kansainvälinen oikeus,

| — | ottaa huomioon vuonna 1981 tehdyn ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan, jonka Nigeria on ratifioinut 22. kesäkuuta 1983, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1981 tehdyn ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan, jonka Nigeria on ratifioinut 22. kesäkuuta 1983,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Nigeria on ratifioinut 29. lokakuuta 1993, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Nigeria on ratifioinut 29. lokakuuta 1993,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Nigerian presidentti Goodluck Jonathan julisti 14. ja 15. toukokuuta 2013 hätätilan Bornon, Yoben ja Adamawan osavaltioihin Boko Haramin toiminnan johdosta ja käynnisti sotilaallisten lisäjoukkojen liikkeellepanon; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Nigerian presidentti Goodluck Jonathan julisti 14. ja 15. toukokuuta 2013 hätätilan Bornon, Yoben ja Adamawan osavaltioihin Boko Haramin toiminnan johdosta ja käynnisti sotilaallisten lisäjoukkojen liikkeellepanon;

| B. | ottaa huomioon, että Bagan kaupunki tuhoutui huhtikuussa 2013 Nigerian armeijan joukkojen ja Boko Haramin militanttien välisissä taisteluissa, joiden seurauksena tuhannet kodit tuhoutuivat ja sadat siviilit menettivät henkensä yhteisön johtajien mukaan; ottaa huomioon, että Nigerian ihmisoikeuskomitean toteuttama Bagan surmia koskeva riippumaton tutkimus valmistuu heinäkuun loppuun mennessä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Bagan kaupunki tuhoutui huhtikuussa 2013 Nigerian armeijan joukkojen ja Boko Haramin militanttien välisissä taisteluissa, joiden seurauksena tuhannet kodit tuhoutuivat ja sadat siviilit menettivät henkensä yhteisön johtajien mukaan; ottaa huomioon, että Nigerian ihmisoikeuskomitean toteuttama Bagan surmia koskeva riippumaton tutkimus valmistuu heinäkuun loppuun mennessä;

| C. | ottaa huomioon, että liittovaltion hallitus on luokitellut Boko Haramin kuuluvan vuoden 2011 terrorismin torjuntaa koskevan lain piiriin, jotta hallitus voi asettaa kaikki ryhmään kuuluvat tai sitä tukevat henkilöt syytteeseen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että liittovaltion hallitus on luokitellut Boko Haramin kuuluvan vuoden 2011 terrorismin torjuntaa koskevan lain piiriin, jotta hallitus voi asettaa kaikki ryhmään kuuluvat tai sitä tukevat henkilöt syytteeseen;

| D. | toteaa, että Boko Haram on vastuussa 4 000:sta kuolonuhrista vuoden 2009 jälkeen; ottaa huomioon, että tänä vuonna on yli 80:ssa Boko Haramiin liitetyssä iskussa kuollut yli 700 Nigerian kansalaista ja että ryhmä luokiteltiin tuoreessa yhdysvaltalaisessa raportissa maailman toiseksi tuhoisimmaksi terroristiryhmäksi; toteaa, että Boko Haramin ja AQIMin (islamilaisen Maghrebin al Qaida) välinen yhteys muodostaa vakavan uhan Sahelin alueen ja ylipäätään Länsi-Afrikan rauhalle ja turvallisuudelle; ottaa huomioon, että Boko Haram kohdistaa edelleen iskunsa valtion viranomaisiin ja turvallisuusjoukkoihin, kuten 7. toukokuuta 2013 Baman vankilaan tekemässään hyökkäyksessä, jossa noin 55 ihmistä sai surmansa ja noin 105 vankia vapautettiin; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Boko Haram on vastuussa 4 000:sta kuolonuhrista vuoden 2009 jälkeen; ottaa huomioon, että tänä vuonna on yli 80:ssa Boko Haramiin liitetyssä iskussa kuollut yli 700 Nigerian kansalaista ja että ryhmä luokiteltiin tuoreessa yhdysvaltalaisessa raportissa maailman toiseksi tuhoisimmaksi terroristiryhmäksi; toteaa, että Boko Haramin ja AQIMin (islamilaisen Maghrebin al Qaida) välinen yhteys muodostaa vakavan uhan Sahelin alueen ja ylipäätään Länsi-Afrikan rauhalle ja turvallisuudelle; ottaa huomioon, että Boko Haram kohdistaa edelleen iskunsa valtion viranomaisiin ja turvallisuusjoukkoihin, kuten 7. toukokuuta 2013 Baman vankilaan tekemässään hyökkäyksessä, jossa noin 55 ihmistä sai surmansa ja noin 105 vankia vapautettiin;

| E. | ottaa huomioon, että Human Rights Watch, Amnesty International, Freedom House ja muut ihmisoikeusjärjestöt ovat selvittäneet Boko Haramin osallisuuden poliisiasemia, sotilaskohteita, kirkkoja, kouluja, maatiloja ja pankkeja vastaan tehtyihin iskuihin; ottaa huomioon, että Boko Haram on laajentanut siviilikohteitaan, kuten muun muassa 16. ja 17. kesäkuuta 2013 kahta ylemmän perusasteen koulua vastaan Bornon ja Yoben osavaltioissa tekemissään iskuissa, joissa kuoli 16 koululaista ja 2 opettajaa; ottaa huomioon, että näiden iskujen vuoksi useat tuhannet koululaiset ovat joutuneet jättäytymään julkisen koulujärjestelmän ulkopuolelle; ottaa huomioon, että siviilejä vastaan esitettyjen uhkausten vuoksi 19 000 maanviljelijää on paennut tiloiltaan ja jättänyt viljelyksensä hoitamatta, mikä on vähentänyt maataloustuotantoa ja ollut osasyy elintarvikepuliin; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Human Rights Watch, Amnesty International, Freedom House ja muut ihmisoikeusjärjestöt ovat selvittäneet Boko Haramin osallisuuden poliisiasemia, sotilaskohteita, kirkkoja, kouluja, maatiloja ja pankkeja vastaan tehtyihin iskuihin; ottaa huomioon, että Boko Haram on laajentanut siviilikohteitaan, kuten muun muassa 16. ja 17. kesäkuuta 2013 kahta ylemmän perusasteen koulua vastaan Bornon ja Yoben osavaltioissa tekemissään iskuissa, joissa kuoli 16 koululaista ja 2 opettajaa; ottaa huomioon, että näiden iskujen vuoksi useat tuhannet koululaiset ovat joutuneet jättäytymään julkisen koulujärjestelmän ulkopuolelle; ottaa huomioon, että siviilejä vastaan esitettyjen uhkausten vuoksi 19 000 maanviljelijää on paennut tiloiltaan ja jättänyt viljelyksensä hoitamatta, mikä on vähentänyt maataloustuotantoa ja ollut osasyy elintarvikepuliin;

| F. | toteaa olevansa yhä enemmän huolissaan Boko Haramin päätöksestä siepata naisia ja lapsia osana väkivaltaista sissisotaansa; ottaa huomioon, että kapinalliset ovat siepanneet myös Nigeriassa oleskelevia ulkomaalaisia työntekijöitä ja hyökänneet heitä vastaan ja surmanneet heitä; |
| --- | --- |

F.

toteaa olevansa yhä enemmän huolissaan Boko Haramin päätöksestä siepata naisia ja lapsia osana väkivaltaista sissisotaansa; ottaa huomioon, että kapinalliset ovat siepanneet myös Nigeriassa oleskelevia ulkomaalaisia työntekijöitä ja hyökänneet heitä vastaan ja surmanneet heitä;

| G. | toteaa, että YK:n pakolaisvaltuutetun toimisto on varoittanut pakolaiskriisin kehittymisestä; ottaa huomioon, että viime viikkoina Nigeriin saapui noin 6 000 pakolaista Nigeriasta ja että 11.–13. kesäkuuta 2013 noin 3 000 nigerialaista ylitti Kamerunin rajan; ottaa huomioon, että pakolaisia saapuu myös Tšadiin; ottaa huomioon, että nämä siirtymiset rasittavat paikallisia niukkoja ruoka- ja vesivaroja erityisesti Nigerissä, joka kamppailee itsekin vuosia jatkuneen kuivuuden aiheuttaman puutteellisen ruokaturvan kanssa; toteaa, että millään Nigerian naapurimaista ei ole valmiuksia ottaa vastaan niitä ihmismääriä, jotka joutuvat mahdollisesti siirtymään kotiseuduiltaan laajojen väkivaltaisuuksien aiheuttaman täysimittaisen humanitaarisen katastrofin johdosta; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että YK:n pakolaisvaltuutetun toimisto on varoittanut pakolaiskriisin kehittymisestä; ottaa huomioon, että viime viikkoina Nigeriin saapui noin 6 000 pakolaista Nigeriasta ja että 11.–13. kesäkuuta 2013 noin 3 000 nigerialaista ylitti Kamerunin rajan; ottaa huomioon, että pakolaisia saapuu myös Tšadiin; ottaa huomioon, että nämä siirtymiset rasittavat paikallisia niukkoja ruoka- ja vesivaroja erityisesti Nigerissä, joka kamppailee itsekin vuosia jatkuneen kuivuuden aiheuttaman puutteellisen ruokaturvan kanssa; toteaa, että millään Nigerian naapurimaista ei ole valmiuksia ottaa vastaan niitä ihmismääriä, jotka joutuvat mahdollisesti siirtymään kotiseuduiltaan laajojen väkivaltaisuuksien aiheuttaman täysimittaisen humanitaarisen katastrofin johdosta;

| H. | toteaa, että Boko Haram ottaa jatkuvasti kohteikseen kristittyjä, maltillisia muslimeja ja muita uskonnollisia ryhmiä, joita se ajaa pois maan muslimivaltaisesta pohjoisosasta; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että Boko Haram ottaa jatkuvasti kohteikseen kristittyjä, maltillisia muslimeja ja muita uskonnollisia ryhmiä, joita se ajaa pois maan muslimivaltaisesta pohjoisosasta;

| I. | ottaa huomioon, että Nigerian poliisi ja sotilasviranomaiset ovat Boko Haramin väkivallan johdosta ottaneet kiinni ja teloittaneet ilman oikeudenkäyntiä lukuisia ryhmän jäseniksi epäilemiään henkilöitä ja erityisesti maan pohjoisosan kylien nuoria miehiä; ottaa huomioon, että monia vangittuja on pidetty erossa ulkomaailmasta, joissakin tapauksissa epäinhimillisissä oloissa, ilman, että heitä vastaan on nostettu syytteitä tai järjestetty oikeudenkäyntejä, ja toteaa, että eräitä vankeja on pahoinpidelty, kun taas toiset ovat kadonneet tai kuolleet vankeudessa; toteaa, että Nigerian hallitus ja armeijan upseerit ovat antaneet epäluotettavia arvioita siviiliuhrien ja tuhottujen kotien määrästä; ottaa huomioon, että Human Rights Watch, Freedom House ja muut ihmisoikeusjärjestöt ovat kuvailleet Nigerian joukkojen viime kuukausien vastatoimia yhä brutaaleimmiksi ja summittaisemmiksi, jolloin siviilit ovat joutuneet suhteettomasti kärsimään osapuolten välisten väkivaltaisuuksien pahimmista seurauksista; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Nigerian poliisi ja sotilasviranomaiset ovat Boko Haramin väkivallan johdosta ottaneet kiinni ja teloittaneet ilman oikeudenkäyntiä lukuisia ryhmän jäseniksi epäilemiään henkilöitä ja erityisesti maan pohjoisosan kylien nuoria miehiä; ottaa huomioon, että monia vangittuja on pidetty erossa ulkomaailmasta, joissakin tapauksissa epäinhimillisissä oloissa, ilman, että heitä vastaan on nostettu syytteitä tai järjestetty oikeudenkäyntejä, ja toteaa, että eräitä vankeja on pahoinpidelty, kun taas toiset ovat kadonneet tai kuolleet vankeudessa; toteaa, että Nigerian hallitus ja armeijan upseerit ovat antaneet epäluotettavia arvioita siviiliuhrien ja tuhottujen kotien määrästä; ottaa huomioon, että Human Rights Watch, Freedom House ja muut ihmisoikeusjärjestöt ovat kuvailleet Nigerian joukkojen viime kuukausien vastatoimia yhä brutaaleimmiksi ja summittaisemmiksi, jolloin siviilit ovat joutuneet suhteettomasti kärsimään osapuolten välisten väkivaltaisuuksien pahimmista seurauksista;

| J. | ottaa huomioon, että ajatuksen- ja lehdistönvapaus ovat vaarassa, kun tapahtumista Nigerian viranomaisia arvostellen raportoivia toimittajia uhataan pidätyksellä, pelottelulla, väkivallalla ja jopa kuolemalla; toteaa, että Boko Haram on toistuvasti uhannut hyökätä sellaisia tiedotusvälineitä vastaan, jotka raportoivat siitä kielteiseen sävyyn; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että ajatuksen- ja lehdistönvapaus ovat vaarassa, kun tapahtumista Nigerian viranomaisia arvostellen raportoivia toimittajia uhataan pidätyksellä, pelottelulla, väkivallalla ja jopa kuolemalla; toteaa, että Boko Haram on toistuvasti uhannut hyökätä sellaisia tiedotusvälineitä vastaan, jotka raportoivat siitä kielteiseen sävyyn;

| K. | ottaa huomioon, että hätätilan julistamisen jälkeen apujärjestöt, lehtimiehet ja toimittajat eivät enää pääse koillisosan osavaltioiden useimmille alueille; ottaa huomioon, että hallitus on sulkenut matkapuhelinpalvelut laajoilla alueilla estääkseen militanttien yhteydenpidon; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että hätätilan julistamisen jälkeen apujärjestöt, lehtimiehet ja toimittajat eivät enää pääse koillisosan osavaltioiden useimmille alueille; ottaa huomioon, että hallitus on sulkenut matkapuhelinpalvelut laajoilla alueilla estääkseen militanttien yhteydenpidon;

| L. | ottaa huomioon, että Nigerian hallitus on hiljan kumonnut seitsemän vuotta sitten käyttöön ottamansa kuolemantuomioiden täytäntöönpanokiellon teloittamalla Edon osavaltiossa neljä vankia, jotka tuomittiin aikana, jolloin Nigeria oli vielä sotilasdiktatuuri; toteaa, että ilman oikeudenkäyntiä, pikaisesti ja mielivaltaisesti toimeenpantuja teloituksia käsittelevä YK:n erityisraportoija Christof Heyns vaati 26. kesäkuuta 2013 Nigerian viranomaisia lykkäämään viidennen vangin lähestyvän kuolemantuomion täytäntöönpanoa; ottaa huomioon, että ihmisoikeusjärjestöjen raporttien mukaan vuonna 2012 Nigeriassa tuomittiin 56 henkilöä kuolemaan, ja että maassa on arviolta 1 000 kuolemantuomionsa täytäntöönpanoa odottavaa vankia; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Nigerian hallitus on hiljan kumonnut seitsemän vuotta sitten käyttöön ottamansa kuolemantuomioiden täytäntöönpanokiellon teloittamalla Edon osavaltiossa neljä vankia, jotka tuomittiin aikana, jolloin Nigeria oli vielä sotilasdiktatuuri; toteaa, että ilman oikeudenkäyntiä, pikaisesti ja mielivaltaisesti toimeenpantuja teloituksia käsittelevä YK:n erityisraportoija Christof Heyns vaati 26. kesäkuuta 2013 Nigerian viranomaisia lykkäämään viidennen vangin lähestyvän kuolemantuomion täytäntöönpanoa; ottaa huomioon, että ihmisoikeusjärjestöjen raporttien mukaan vuonna 2012 Nigeriassa tuomittiin 56 henkilöä kuolemaan, ja että maassa on arviolta 1 000 kuolemantuomionsa täytäntöönpanoa odottavaa vankia;

| M. | toteaa, että Nigerian edustajainhuone hyväksyi 30. toukokuuta 2013 samaa sukupuolta olevien henkilöiden avioliiton kieltävän lakiesityksen, jossa otetaan käyttöön 14 vuoden vankeustuomio, joka langetetaan samaa sukupuolta olevan henkilön kanssa naimiseen menevälle tai naimisissa olevalle henkilölle ja jota sovelletaan nigerialaisten lisäksi myös turisteihin, ulkomaalaisiin työntekijöihin ja diplomaatteihin, sekä 10 vuoden vankeustuomio, jota sovelletaan homo- ja biseksuaalisten, transihmisten ja intersukupuolisten henkilöiden ihmisoikeuksia tukevia sosiaalisia yhteyspisteitä ja kansalaisjärjestöjä rekisteröiviin tai niiden toimintaa johtaviin henkilöihin; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että Nigerian edustajainhuone hyväksyi 30. toukokuuta 2013 samaa sukupuolta olevien henkilöiden avioliiton kieltävän lakiesityksen, jossa otetaan käyttöön 14 vuoden vankeustuomio, joka langetetaan samaa sukupuolta olevan henkilön kanssa naimiseen menevälle tai naimisissa olevalle henkilölle ja jota sovelletaan nigerialaisten lisäksi myös turisteihin, ulkomaalaisiin työntekijöihin ja diplomaatteihin, sekä 10 vuoden vankeustuomio, jota sovelletaan homo- ja biseksuaalisten, transihmisten ja intersukupuolisten henkilöiden ihmisoikeuksia tukevia sosiaalisia yhteyspisteitä ja kansalaisjärjestöjä rekisteröiviin tai niiden toimintaa johtaviin henkilöihin;

| N. | katsoo, että Nigerian ongelmat johtuvat talouskehityksen puutteesta ja jännitteistä, joiden taustalla on vuosikymmeniä kestänyt kauna ja kamppailu hedelmällisestä viljelysmaasta enimmäkseen kristinuskoa tai animismia harjoittavien alueen alkuperäisten asukkaiden ja pohjoisen hausankielisiltä muslimialueilta tulevien siirtolaisten ja uudisasukkaiden välillä; toteaa, että ilmastonmuutos ja aavikoitumiskehitys kärjistävät kiistoja; ottaa huomioon, että aseellisten konfliktien paheneminen ja sitkeät sosiaaliset ja taloudelliset vaikeudet todennäköisesti kiihdyttävät radikalisoitumista, myös Boko Haramin kaltaisten fundamentalistien islamilaisryhmien harjoittamaa manipulaatiota ja rekrytointia; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että Nigerian ongelmat johtuvat talouskehityksen puutteesta ja jännitteistä, joiden taustalla on vuosikymmeniä kestänyt kauna ja kamppailu hedelmällisestä viljelysmaasta enimmäkseen kristinuskoa tai animismia harjoittavien alueen alkuperäisten asukkaiden ja pohjoisen hausankielisiltä muslimialueilta tulevien siirtolaisten ja uudisasukkaiden välillä; toteaa, että ilmastonmuutos ja aavikoitumiskehitys kärjistävät kiistoja; ottaa huomioon, että aseellisten konfliktien paheneminen ja sitkeät sosiaaliset ja taloudelliset vaikeudet todennäköisesti kiihdyttävät radikalisoitumista, myös Boko Haramin kaltaisten fundamentalistien islamilaisryhmien harjoittamaa manipulaatiota ja rekrytointia;

| O. | ottaa huomioon, että EU on Nigerian suurin lahjoittaja; ottaa huomioon, että komissio ja Nigerian liittohallitus allekirjoittivat 12. marraskuuta 2009 Nigerian ja Euroopan yhteisön maakohtaisen strategia-asiakirjan ja kansallisen maaohjelman vuosiksi 2008–2013, jonka mukaan EU rahoittaa hankkeita, joilla pyritään edistämään muun muassa rauhaa, turvallisuutta ja ihmisoikeuksia; toteaa, että EU:n on antanut tällä ajanjaksolla Nigerialle 700 miljoonaa euroa tukea, josta osa on ohjattu Pohjois-Nigerian yhä vaikeamman turvallisuustilanteen hallitsemiseen; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että EU on Nigerian suurin lahjoittaja; ottaa huomioon, että komissio ja Nigerian liittohallitus allekirjoittivat 12. marraskuuta 2009 Nigerian ja Euroopan yhteisön maakohtaisen strategia-asiakirjan ja kansallisen maaohjelman vuosiksi 2008–2013, jonka mukaan EU rahoittaa hankkeita, joilla pyritään edistämään muun muassa rauhaa, turvallisuutta ja ihmisoikeuksia; toteaa, että EU:n on antanut tällä ajanjaksolla Nigerialle 700 miljoonaa euroa tukea, josta osa on ohjattu Pohjois-Nigerian yhä vaikeamman turvallisuustilanteen hallitsemiseen;

| P. | ottaa huomioon, että tarkistetun Cotonoun sopimuksen 8 ja 9 artiklan mukaisesti EU on sitoutunut käymään säännöllistä poliittista vuoropuhelua Nigerian kanssa ihmisoikeuksista ja demokratian periaatteista, etninen, uskonnollinen ja rotuun perustuva syrjintä mukaan lukien; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että tarkistetun Cotonoun sopimuksen 8 ja 9 artiklan mukaisesti EU on sitoutunut käymään säännöllistä poliittista vuoropuhelua Nigerian kanssa ihmisoikeuksista ja demokratian periaatteista, etninen, uskonnollinen ja rotuun perustuva syrjintä mukaan lukien;

| Q. | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Navi Pillayn varoittaneen, että Boko Haramin iskut voivat olla rikoksia ihmisyyttä vastaan; ottaa huomioon, että Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjä Fatou Bensouda vieraili Abujassa heinäkuussa 2012 ja että Bensoudan toimisto julkisti marraskuussa 2012 raportin, jossa todettiin, että on olemassa perustellut syyt uskoa Boko Haramin syyllistyneen rikoksiin ihmisyyttä vastaan; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Navi Pillayn varoittaneen, että Boko Haramin iskut voivat olla rikoksia ihmisyyttä vastaan; ottaa huomioon, että Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjä Fatou Bensouda vieraili Abujassa heinäkuussa 2012 ja että Bensoudan toimisto julkisti marraskuussa 2012 raportin, jossa todettiin, että on olemassa perustellut syyt uskoa Boko Haramin syyllistyneen rikoksiin ihmisyyttä vastaan;

| R. | ottaa huomioon, että vaikka Nigeria on yksi maailman suurimmista öljyntuottajista, liki 60 prosenttia väestöstä joutuu tulemaan toimeen alle dollarilla vuorokaudessa; toteaa, että konfliktien rauhanomainen ratkaiseminen edellyttää myös oikeudenmukaista mahdollisuutta hyödyntää resursseja sekä oikeudenmukaista tulonjakoa valtion talousarvion kautta; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että vaikka Nigeria on yksi maailman suurimmista öljyntuottajista, liki 60 prosenttia väestöstä joutuu tulemaan toimeen alle dollarilla vuorokaudessa; toteaa, että konfliktien rauhanomainen ratkaiseminen edellyttää myös oikeudenmukaista mahdollisuutta hyödyntää resursseja sekä oikeudenmukaista tulonjakoa valtion talousarvion kautta;

| 1. | tuomitsee jyrkästi Boko Haramin harjoittaman väkivallan yltymisen ja traagiset ihmishenkien menetykset iskujen kohteina olevilla Nigerian alueilla ja ilmaisee myötätuntonsa omaisensa menettäneille ja loukkaantuneille; on huolissaan jatkuvista jännitteistä, joissa yhteisöt ovat olleet sekä toimijoita että uhreja; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee jyrkästi Boko Haramin harjoittaman väkivallan yltymisen ja traagiset ihmishenkien menetykset iskujen kohteina olevilla Nigerian alueilla ja ilmaisee myötätuntonsa omaisensa menettäneille ja loukkaantuneille; on huolissaan jatkuvista jännitteistä, joissa yhteisöt ovat olleet sekä toimijoita että uhreja;

| 2. | kehottaa Nigerian hallitusta antamaan takeet väestönsä turvallisuudesta ja suojelemisesta Boko Haramin väkivallalta, pidättymään uusista iskuista tai kostona tehdyistä tapoista sekä huolehtimaan kansainvälisesti tunnustettuja ihmisoikeusnormeja koskevista velvoitteistaan ja toimimaan oikeusvaltioperiaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

kehottaa Nigerian hallitusta antamaan takeet väestönsä turvallisuudesta ja suojelemisesta Boko Haramin väkivallalta, pidättymään uusista iskuista tai kostona tehdyistä tapoista sekä huolehtimaan kansainvälisesti tunnustettuja ihmisoikeusnormeja koskevista velvoitteistaan ja toimimaan oikeusvaltioperiaatteen mukaisesti;

| 3. | tuomitsee Nigerian sotilasjoukkojen käyttämän suhteettoman väkivallan Boko Haramin kanssa käydyissä yhteenotoissa ja erityisesti Bagaan 16. ja 17. huhtikuuta 2013 tehdyissä hyökkäyksissä; |
| --- | --- |

3.

tuomitsee Nigerian sotilasjoukkojen käyttämän suhteettoman väkivallan Boko Haramin kanssa käydyissä yhteenotoissa ja erityisesti Bagaan 16. ja 17. huhtikuuta 2013 tehdyissä hyökkäyksissä;

| 4. | kehottaa sekä hallitusta että pienemmän tason toimijoita osoittamaan pidättyvyyttä ja etsimään rauhanomaisia keinoja Nigerian uskonnollisten ja etnisten ryhmien erimielisyyksien ratkaisemiseen; korostaa tässä yhteydessä toimivan, riippumattoman, puolueettoman ja käytettävissä olevan oikeusjärjestelmän merkitystä etenkin aseellisten konfliktien vuoksi, jotta voidaan lopettaa rankaisemattomuus, parantaa oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista ja suojella väestön perusoikeuksia; |
| --- | --- |

4.

kehottaa sekä hallitusta että pienemmän tason toimijoita osoittamaan pidättyvyyttä ja etsimään rauhanomaisia keinoja Nigerian uskonnollisten ja etnisten ryhmien erimielisyyksien ratkaisemiseen; korostaa tässä yhteydessä toimivan, riippumattoman, puolueettoman ja käytettävissä olevan oikeusjärjestelmän merkitystä etenkin aseellisten konfliktien vuoksi, jotta voidaan lopettaa rankaisemattomuus, parantaa oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista ja suojella väestön perusoikeuksia;

| 5. | kehottaa Nigerian hallitusta estämään konfliktin yltymisen ja keskittymään erityisesti siviilien turvallisuuteen ja hyvinvointiin; muistuttaa, että asunnoille, julkiselle infrastruktuurille ja viljelysmaalle aiheutuvat tuhot ja vahingot heikentävät väestön asemaa; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Nigerian hallitusta estämään konfliktin yltymisen ja keskittymään erityisesti siviilien turvallisuuteen ja hyvinvointiin; muistuttaa, että asunnoille, julkiselle infrastruktuurille ja viljelysmaalle aiheutuvat tuhot ja vahingot heikentävät väestön asemaa;

| 6. | kehottaa sekä Nigerian hallitusta että Boko Haramia tunnustamaan lehdistön ja tiedotusvälineiden vapauden ja kunnioittamaan niitä ja päästämään toimittajat ja raportoijat rintamalinjoille, koska lehdistö ja muut tiedotusvälineet voivat olla merkittävässä roolissa vastuullisuuden parantamisessa ja ihmisoikeusloukkausten dokumentoinnissa; |
| --- | --- |

6.

kehottaa sekä Nigerian hallitusta että Boko Haramia tunnustamaan lehdistön ja tiedotusvälineiden vapauden ja kunnioittamaan niitä ja päästämään toimittajat ja raportoijat rintamalinjoille, koska lehdistö ja muut tiedotusvälineet voivat olla merkittävässä roolissa vastuullisuuden parantamisessa ja ihmisoikeusloukkausten dokumentoinnissa;

| 7. | tuomitsee sen, että Nigerian viranomaiset teloittivat Daniel Nsoforin alle 18-vuotiaana tehdyistä rikoksista; suosittelee, että viranomaiset toteuttavat tarvittavat toimet pannakseen täytäntöön lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen ja vuonna 2010 tehdyt Nigeriaa koskevat loppupäätelmät erityisesti varmistamalla, että maan lainsäädännössä ja valtiotasolla sovellettu lapsen määritelmä vastaa täysin lapsen oikeuksia koskevassa yleissopimuksessa olevaa lapsen määritelmää; suosittelee arvioimaan uudelleen kaikkien alle 18-vuotiaana tehdyistä rikoksista kuolemaan tuomittujen ja tuomion täytäntöönpanoa odottavien tapauksia ja lakkauttamaan maan lainsäädännössä kuolemanrangaistuksen kaikkien alle 18-vuotiaiden osalta; |
| --- | --- |

7.

tuomitsee sen, että Nigerian viranomaiset teloittivat Daniel Nsoforin alle 18-vuotiaana tehdyistä rikoksista; suosittelee, että viranomaiset toteuttavat tarvittavat toimet pannakseen täytäntöön lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen ja vuonna 2010 tehdyt Nigeriaa koskevat loppupäätelmät erityisesti varmistamalla, että maan lainsäädännössä ja valtiotasolla sovellettu lapsen määritelmä vastaa täysin lapsen oikeuksia koskevassa yleissopimuksessa olevaa lapsen määritelmää; suosittelee arvioimaan uudelleen kaikkien alle 18-vuotiaana tehdyistä rikoksista kuolemaan tuomittujen ja tuomion täytäntöönpanoa odottavien tapauksia ja lakkauttamaan maan lainsäädännössä kuolemanrangaistuksen kaikkien alle 18-vuotiaiden osalta;

| 8. | tuomitsee jyrkästi neljän vangin teloittamisen Nigeriassa kesäkuussa 2013; kehottaa Nigerian viranomaisia noudattamaan sitoumuksiaan, jotka se teki äskettäin EU:n ja maan välisessä ihmisoikeusvuoropuhelussa ja jatkamaan teloitusten de facto toimeenpanematta jättämistä; kehottaa maata muuttamaan lainsäädäntöään poistamalla siitä kuolemanrangaistuksen; |
| --- | --- |

8.

tuomitsee jyrkästi neljän vangin teloittamisen Nigeriassa kesäkuussa 2013; kehottaa Nigerian viranomaisia noudattamaan sitoumuksiaan, jotka se teki äskettäin EU:n ja maan välisessä ihmisoikeusvuoropuhelussa ja jatkamaan teloitusten de facto toimeenpanematta jättämistä; kehottaa maata muuttamaan lainsäädäntöään poistamalla siitä kuolemanrangaistuksen;

| 9. | kehottaa Nigerian viranomaisia nopeuttamaan komission ja Unicefin avustamana uudistuspyrkimyksiään lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisesti, erityisesti lasten oikeudenmukaisen tilanteen ja syntymärekisterijärjestelmien osalta; suosittelee, että Nigeria jatkaa ja tehostaa pyrkimyksiään varmistaa maksuton ja pakollinen syntymän rekisteröinti kaikille lapsille ja valistaa kansalaisia syntymärekisterin ja voimassa olevan lainsäädännön merkityksestä; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Nigerian viranomaisia nopeuttamaan komission ja Unicefin avustamana uudistuspyrkimyksiään lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisesti, erityisesti lasten oikeudenmukaisen tilanteen ja syntymärekisterijärjestelmien osalta; suosittelee, että Nigeria jatkaa ja tehostaa pyrkimyksiään varmistaa maksuton ja pakollinen syntymän rekisteröinti kaikille lapsille ja valistaa kansalaisia syntymärekisterin ja voimassa olevan lainsäädännön merkityksestä;

| 10. | myöntää, että matkapuhelimet ovat militanttijoukkojen tärkeä viestintäkeino, mutta kehottaa Nigerian hallitusta pidättymään koko verkoston sulkemisesta, koska se estäisi myös tavallisten kansalaisten viestinnän; |
| --- | --- |

10.

myöntää, että matkapuhelimet ovat militanttijoukkojen tärkeä viestintäkeino, mutta kehottaa Nigerian hallitusta pidättymään koko verkoston sulkemisesta, koska se estäisi myös tavallisten kansalaisten viestinnän;

| 11. | korostaa alueellisen yhteistyön merkitystä, sillä sen avulla voidaan puuttua Boko Haramin ja AQIMin yhteyksien muodostamaan uhkaan; kannustaa alueen maita tiivistämään yhteistyötään myös Sahelin alueen maiden kanssa, jotta voidaan estää Boko Haramin, AQIMin ja Länsi-Afrikan yhtenäisyyden ja jihadin liikkeen (MOJWA) yhteistyö; kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita, YK:ta, Afrikan unionia ja Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisöä (Ecowas) antamaan tukensa alueellisille pyrkimyksille ja paneutumaan terrorismiuhkia, kevyiden aseiden leviämistä ja rajat ylittävää rikollisuutta koskeviin ongelmiin; |
| --- | --- |

11.

korostaa alueellisen yhteistyön merkitystä, sillä sen avulla voidaan puuttua Boko Haramin ja AQIMin yhteyksien muodostamaan uhkaan; kannustaa alueen maita tiivistämään yhteistyötään myös Sahelin alueen maiden kanssa, jotta voidaan estää Boko Haramin, AQIMin ja Länsi-Afrikan yhtenäisyyden ja jihadin liikkeen (MOJWA) yhteistyö; kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita, YK:ta, Afrikan unionia ja Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisöä (Ecowas) antamaan tukensa alueellisille pyrkimyksille ja paneutumaan terrorismiuhkia, kevyiden aseiden leviämistä ja rajat ylittävää rikollisuutta koskeviin ongelmiin;

| 12. | toteaa huolestuneena, että Guineanlahdella harjoitettavan merirosvouden uhka kasvaa ja että sitä vastaan tarvitaan paremmin koordinoituja toimia; pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että Kamerunissa Yaoundéssa pidettiin 24. kesäkuuta 2013 Guineanlahden alueen valtion- ja hallitusten päämiesten huippukokous, jossa käsiteltiin merenkulun turvallisuutta ja sovittiin alueellisista toimista merirosvouden torjumiseksi; |
| --- | --- |

12.

toteaa huolestuneena, että Guineanlahdella harjoitettavan merirosvouden uhka kasvaa ja että sitä vastaan tarvitaan paremmin koordinoituja toimia; pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että Kamerunissa Yaoundéssa pidettiin 24. kesäkuuta 2013 Guineanlahden alueen valtion- ja hallitusten päämiesten huippukokous, jossa käsiteltiin merenkulun turvallisuutta ja sovittiin alueellisista toimista merirosvouden torjumiseksi;

| 13. | kehottaa selvittämään perusteellisemmin konfliktin perimmäiset syyt, myös yhteiskunnalliset, taloudelliset ja etniset jännitteet, ja välttämään uskontoon perustuvia liikaa yleistäviä ja yksinkertaistavia selityksiä, joihin alueen ongelmien pitkäaikainen ja kestävä ratkaisu ei voi perustua; kehottaa Nigerian hallitusta pyrkimään rauhanomaiseen ratkaisuun puuttumalla konfliktin perussyihin, mikä tarkoittaa luonnonvarojen oikeudenmukaista saatavuutta, alueiden kestävän kehityksen varmistamista ja tulojen uudelleen jakamista valtion talousarvion kautta; |
| --- | --- |

13.

kehottaa selvittämään perusteellisemmin konfliktin perimmäiset syyt, myös yhteiskunnalliset, taloudelliset ja etniset jännitteet, ja välttämään uskontoon perustuvia liikaa yleistäviä ja yksinkertaistavia selityksiä, joihin alueen ongelmien pitkäaikainen ja kestävä ratkaisu ei voi perustua; kehottaa Nigerian hallitusta pyrkimään rauhanomaiseen ratkaisuun puuttumalla konfliktin perussyihin, mikä tarkoittaa luonnonvarojen oikeudenmukaista saatavuutta, alueiden kestävän kehityksen varmistamista ja tulojen uudelleen jakamista valtion talousarvion kautta;

| 14. | kehottaa tekemään riippumattoman selvityksen ihmisoikeusloukkauksista ja saattamaan syylliset oikeuden eteen kansainvälisten oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

14.

kehottaa tekemään riippumattoman selvityksen ihmisoikeusloukkauksista ja saattamaan syylliset oikeuden eteen kansainvälisten oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin vaatimusten mukaisesti;

| 15. | ilmaisee huolensa siitä, että Nigerian konfliktin yltyminen pahentaa entisestään naapurimaiden Nigerin ja Kamerunin pakolaiskriisiä; kannustaa Nigerian hallituksen virkamiehiä yhteistyöhön naapurimaiden johtajien kanssa, jotta pakolaisvirtoihin voidaan reagoida koordinoidulla tavalla; |
| --- | --- |

15.

ilmaisee huolensa siitä, että Nigerian konfliktin yltyminen pahentaa entisestään naapurimaiden Nigerin ja Kamerunin pakolaiskriisiä; kannustaa Nigerian hallituksen virkamiehiä yhteistyöhön naapurimaiden johtajien kanssa, jotta pakolaisvirtoihin voidaan reagoida koordinoidulla tavalla;

| 16. | pyytää varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa Catherine Ashtonia kehottamaan Nigerian hallitusta ihmisoikeuksien kunnioittamiseen terrorismin vastaisissa operaatioissa; ilmoittaa olevansa valmis seuraamaan tiiviisti Nigerian tilanteen kehittymistä ja ehdottaa rajoittavia toimenpiteitä, jos Cotonoun sopimusta ja etenkään sen 8 ja 9 artiklaa ei noudateta; pyytää myös komissiota seuraamaan tilannetta; |
| --- | --- |

16.

pyytää varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa Catherine Ashtonia kehottamaan Nigerian hallitusta ihmisoikeuksien kunnioittamiseen terrorismin vastaisissa operaatioissa; ilmoittaa olevansa valmis seuraamaan tiiviisti Nigerian tilanteen kehittymistä ja ehdottaa rajoittavia toimenpiteitä, jos Cotonoun sopimusta ja etenkään sen 8 ja 9 artiklaa ei noudateta; pyytää myös komissiota seuraamaan tilannetta;

| 17. | pitää erittäin valitettavana, että samaa sukupuolta olevien avioliitot kieltävä laki hyväksyttiin, koska sillä kriminalisoidaan samaa sukupuolta olevien suhteet, HLBT-ihmisten oikeuksien tukeminen, homomyönteisten tapahtumien järjestäminen ja kiintymyksen osoittaminen kahden samaa sukupuolta olevan välillä; kehottaa siksi Nigerian presidenttiä luopumaan maan edustajainhuoneen hyväksymän lain allekirjoittamisesta, koska laki aiheuttaisi sekä nigerialaisille että ulkomaisille HLBT-ihmisille vakavan uhan joutumisesta väkivallan uhriksi tai pidätetyksi; |
| --- | --- |

17.

pitää erittäin valitettavana, että samaa sukupuolta olevien avioliitot kieltävä laki hyväksyttiin, koska sillä kriminalisoidaan samaa sukupuolta olevien suhteet, HLBT-ihmisten oikeuksien tukeminen, homomyönteisten tapahtumien järjestäminen ja kiintymyksen osoittaminen kahden samaa sukupuolta olevan välillä; kehottaa siksi Nigerian presidenttiä luopumaan maan edustajainhuoneen hyväksymän lain allekirjoittamisesta, koska laki aiheuttaisi sekä nigerialaisille että ulkomaisille HLBT-ihmisille vakavan uhan joutumisesta väkivallan uhriksi tai pidätetyksi;

| 18. | kannustaa Nigerian viranomaisia poistamaan homoseksuaalisuuden rikoslaista ja suojelemaan HLBTI-ihmisiä sekä heidän ihmisoikeuksiensa puolustajia; |
| --- | --- |

18.

kannustaa Nigerian viranomaisia poistamaan homoseksuaalisuuden rikoslaista ja suojelemaan HLBTI-ihmisiä sekä heidän ihmisoikeuksiensa puolustajia;

| 19. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Nigerian liittohallitukselle, Afrikan unionin ja ECOWASin toimielimille, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille ja yleiskokoukselle, AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajille sekä yleisafrikkalaiselle parlamentille. |
| --- | --- |

19.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Nigerian liittohallitukselle, Afrikan unionin ja ECOWASin toimielimille, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille ja yleiskokoukselle, AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajille sekä yleisafrikkalaiselle parlamentille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0274.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0470.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0299.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0090.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 2. heinäkuuta 2013

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/169 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/169

---

P7_TA(2013)0292

Marine Le Penin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö

Euroopan parlamentin päätös 2. heinäkuuta 2013 Marine Le Penin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2012/2325(IMM))

(2016/C 075/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Ranskan tasavallan oikeusministeriön 26. marraskuuta 2012 välittämän pyynnön Marine Le Penin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämiseksi, joka liittyy Lyonin muutoksenhakutuomioistuimen yleisen syyttäjän 7. marraskuuta 2012 esittämään pyyntöön, josta ilmoitettiin täysistunnossa 10. joulukuuta 2012, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ranskan tasavallan oikeusministeriön 26. marraskuuta 2012 välittämän pyynnön Marine Le Penin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämiseksi, joka liittyy Lyonin muutoksenhakutuomioistuimen yleisen syyttäjän 7. marraskuuta 2012 esittämään pyyntöön, josta ilmoitettiin täysistunnossa 10. joulukuuta 2012,

| — | kuultuaan Euroopan parlamentin jäsen Bruno Gollnischia Marine Le Penin puolesta työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

kuultuaan Euroopan parlamentin jäsen Bruno Gollnischia Marine Le Penin puolesta työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1),

| — | ottaa huomioon Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälän,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0236/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0236/2013),

| A. | ottaa huomioon, että Lyonin muutoksenhakutuomioistuimen yleinen syyttäjä on esittänyt Euroopan parlamentin jäsenen Marine Le Penin koskemattomuuden pidättämistä koskevan pyynnön, joka liittyy väitettyä rikosta koskeviin oikeustoimiin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Lyonin muutoksenhakutuomioistuimen yleinen syyttäjä on esittänyt Euroopan parlamentin jäsenen Marine Le Penin koskemattomuuden pidättämistä koskevan pyynnön, joka liittyy väitettyä rikosta koskeviin oikeustoimiin;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevassa 9 artiklassa todetaan, että jäsenillä on oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevassa 9 artiklassa todetaan, että jäsenillä on oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus;

| C. | ottaa huomioon, että Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälässä määrätään, että Ranskan parlamentin jäseniin ei voida soveltaa oikeustoimia heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestysten perusteella; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälässä määrätään, että Ranskan parlamentin jäseniin ei voida soveltaa oikeustoimia heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestysten perusteella;

| D. | ottaa huomioon, että Marine Le Peniä syytetään yllytyksestä vihaan, syrjintään tai väkivaltaan ihmisryhmää kohtaan heidän uskontonsa perustella, joka Ranskan lainsäädännön, nimittäin 29. heinäkuuta 1881 annetun lain 24 pykälän 8 momentin, 23 pykälän 1 momentin ja 42 pykälän sekä 29. heinäkuuta 1982 annetun lain 82-652 93 pykälän kolmannen luetelmakohdan mukaan on rikos, josta rangaistukset on säädetty 29. heinäkuuta 1881 annetun lain 24 pykälän 8, 10, 11 ja 12 momentissa sekä rikoslain 131 pykälän 26 momentin 2 ja 3 alamomentissa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Marine Le Peniä syytetään yllytyksestä vihaan, syrjintään tai väkivaltaan ihmisryhmää kohtaan heidän uskontonsa perustella, joka Ranskan lainsäädännön, nimittäin 29. heinäkuuta 1881 annetun lain 24 pykälän 8 momentin, 23 pykälän 1 momentin ja 42 pykälän sekä 29. heinäkuuta 1982 annetun lain 82-652 93 pykälän kolmannen luetelmakohdan mukaan on rikos, josta rangaistukset on säädetty 29. heinäkuuta 1881 annetun lain 24 pykälän 8, 10, 11 ja 12 momentissa sekä rikoslain 131 pykälän 26 momentin 2 ja 3 alamomentissa;

| E. | panee merkille, että väitetyllä teolla ei ole suoraa ja ilmeistä yhteyttä Marine Le Penille Euroopan parlamentin jäsenenä kuuluvien tehtävien hoitamiseen eikä se liity mielipiteisiin tai äänestyksiin, joita hän on esittänyt tai suorittanut Euroopan parlamentin jäsenen tehtäviään hoitaessaan Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevassa 8 artiklassa tarkoitetulla tavalla; |
| --- | --- |

E.

panee merkille, että väitetyllä teolla ei ole suoraa ja ilmeistä yhteyttä Marine Le Penille Euroopan parlamentin jäsenenä kuuluvien tehtävien hoitamiseen eikä se liity mielipiteisiin tai äänestyksiin, joita hän on esittänyt tai suorittanut Euroopan parlamentin jäsenen tehtäviään hoitaessaan Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevassa 8 artiklassa tarkoitetulla tavalla;

| F. | katsoo, että syytökset eivät liity Marine Le Penin asemaan Euroopan parlamentin jäsenenä; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että syytökset eivät liity Marine Le Penin asemaan Euroopan parlamentin jäsenenä;

| G. | katsoo, ettei ole syytä epäillä tarkoitushakuista syytettä (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

G.

katsoo, ettei ole syytä epäillä tarkoitushakuista syytettä (fumus persecutionis);

| 1. | päättää pidättää Marine Le Penin parlamentaarisen koskemattomuuden; |
| --- | --- |

1.

päättää pidättää Marine Le Penin parlamentaarisen koskemattomuuden;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Ranskan tasavallan oikeusministerille ja Marine Le Penille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Ranskan tasavallan oikeusministerille ja Marine Le Penille.

---

(1)  Asia 101/63, Wagner v. Fohrmann ja Krier, tuomio 12.5.1964 (Kok. 1964, s. 387, Kok. Ep. I, s. 203), asia 149/85, Wybot v. Faure ym., tuomio 10.7.1986 (Kok. 1986, s. 2391, Kok. Ep. VIII, s. 729), asia T-345/05, Mote v. parlamentti, tuomio 15.10.2008 (Kok. 2008, s. II-2849), yhdistetyt asiat C-200/07 ja C-201/07, Marra v. De Gregorio ja Clemente, tuomio 21.10.2008 (Kok. 2008, s. I-7929), asia T-42/06, Gollnisch v. parlamentti, tuomio 19.3.2010 (Kok. 2010, s. II-1135), asia C-163/10, Patriciello, tuomio 6.9.2011 (Kok. 2011, s. I-7565) ja yhdistetyt asiat T-346/11 ja T-347/11 Gollnisch v. parlamentti, tuomio 17.9.2013 (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa).

---

III Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 2. heinäkuuta 2013

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/171 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/171

---

P7_TA(2013)0287

Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja unionin muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 075/28)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0890), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0890),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 336 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0507/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 336 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0507/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon unionin tuomioistuimen 22. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tuomioistuimen 22. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 14. kesäkuuta 2012 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 14. kesäkuuta 2012 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 28. kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 28. kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0156/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0156/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  EUVL C 205, 12.7.2012, s. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0455

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 2. heinäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU, Euratom) N:o 1023/2013.)

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/172 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/172

---

P7_TA(2013)0288

Korvausvastuusta ydinvahinkojen alalla tehty Wienin yleissopimus ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi tietyille jäsenvaltioille annettavasta valtuutuksesta ratifioida korvausvastuusta ydinvahinkojen alalla 21 päivänä toukokuuta 1963 tehtyä Wienin yleissopimusta muuttava pöytäkirja tai liittyä kyseiseen pöytäkirjaan Euroopan unionin edun mukaisesti sekä antaa julistus unionin lainsäädännön asiaa koskevien sisäisten sääntöjen soveltamisesta (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE))

(Hyväksyntä)

(2016/C 075/29)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (06206/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (06206/2013),

| — | ottaa huomioon korvausvastuusta ydinvahinkojen alalla 21 päivänä toukokuuta 1963 tehdyn Wienin yleissopimuksen muuttamisesta 12. syyskuuta 1997 tehdyn pöytäkirjan (06658/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korvausvastuusta ydinvahinkojen alalla 21 päivänä toukokuuta 1963 tehdyn Wienin yleissopimuksen muuttamisesta 12. syyskuuta 1997 tehdyn pöytäkirjan (06658/2013),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 2 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0063/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 2 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0063/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan suosituksen (A7-0198/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan suosituksen (A7-0198/2013),

| 1. | antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston päätökseksi; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston päätökseksi;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/172 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/172

---

P7_TA(2013)0289

EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan soveltaminen *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 659/1999 muuttamisesta (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE))

(Kuuleminen)

(2016/C 075/30)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2012)0725), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2012)0725),

| — | ottaa huomioon 17. tammikuuta 2013 antamansa päätöslauselman valtiontukien uudistamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. tammikuuta 2013 antamansa päätöslauselman valtiontukien uudistamisesta (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 109 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0004/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 109 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0004/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0180/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0180/2013),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Valtiontukisääntöjen perusteellinen uudistaminen edistää osaltaan sekä kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa että julkisen talouden vakauttamista, ja sen yhteydessä perussopimuksen 107 artiklaa olisi sovellettava tehokkaasti ja yhdenmukaisesti kaikkialla unionissa. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 659/1999, joka on annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, kodifioitiin komission aikaisempi käytäntö ja vahvistettiin sitä, jotta voitaisiin lisätä oikeusvarmuutta ja tukea valtiontukipolitiikan kehitystä läpinäkyvässä ympäristössä. Kyseisen asetuksen soveltamisesta saadun kokemuksen ja viimeaikaisen kehityksen, kuten laajentumisten ja talous- ja finanssikriisin, perusteella joitakin asetuksen näkökohtia olisi muutettava, jotta
  komission toiminnan tehokkuus lisääntyisi
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Valtiontukisääntöjen perusteellinen uudistaminen edistää osaltaan sekä kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa että julkisen talouden vakauttamista, ja sen yhteydessä perussopimuksen 107 artiklaa olisi sovellettava tehokkaasti ja yhdenmukaisesti kaikkialla unionissa. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 659/1999, joka on annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, kodifioitiin komission aikaisempi käytäntö ja vahvistettiin sitä, jotta voitaisiin lisätä oikeusvarmuutta ja tukea valtiontukipolitiikan kehitystä läpinäkyvässä ympäristössä. Kyseisen asetuksen soveltamisesta saadun kokemuksen ja viimeaikaisen kehityksen, kuten laajentumisten ja talous- ja finanssikriisin, perusteella joitakin asetuksen näkökohtia olisi muutettava, jotta
  komission toiminnan tehokkuus lisääntyisi
  .

| (1) | Valtiontukisääntöjen perusteellinen uudistaminen edistää osaltaan sekä kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa että julkisen talouden vakauttamista, ja sen yhteydessä perussopimuksen 107 artiklaa olisi sovellettava tehokkaasti ja yhdenmukaisesti kaikkialla unionissa. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 659/1999, joka on annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, kodifioitiin komission aikaisempi käytäntö ja vahvistettiin sitä, jotta voitaisiin lisätä oikeusvarmuutta ja tukea valtiontukipolitiikan kehitystä läpinäkyvässä ympäristössä. Kyseisen asetuksen soveltamisesta saadun kokemuksen ja viimeaikaisen kehityksen, kuten laajentumisten ja talous- ja finanssikriisin, perusteella joitakin asetuksen näkökohtia olisi muutettava, jotta
  komissiolla olisi käytettävissään nykyaikaiset ja tehokkaammat valtiontukien tarkastelun ja valvonnan välineet
  . |
| --- | --- |

(1)

Valtiontukisääntöjen perusteellinen uudistaminen edistää osaltaan sekä kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa että julkisen talouden vakauttamista, ja sen yhteydessä perussopimuksen 107 artiklaa olisi sovellettava tehokkaasti ja yhdenmukaisesti kaikkialla unionissa. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 659/1999, joka on annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, kodifioitiin komission aikaisempi käytäntö ja vahvistettiin sitä, jotta voitaisiin lisätä oikeusvarmuutta ja tukea valtiontukipolitiikan kehitystä läpinäkyvässä ympäristössä. Kyseisen asetuksen soveltamisesta saadun kokemuksen ja viimeaikaisen kehityksen, kuten laajentumisten ja talous- ja finanssikriisin, perusteella joitakin asetuksen näkökohtia olisi muutettava, jotta
  komissiolla olisi käytettävissään nykyaikaiset ja tehokkaammat valtiontukien tarkastelun ja valvonnan välineet
  .

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a) | On tärkeää, että komissio keskittää huomionsa valtiontukitapauksiin, jotka saattavat vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. Tämä tavoite on yhdenmukainen EU:n valtiontukiuudistuksesta 8 päivänä toukokuuta 2012 annetun komission tiedonannon kanssa, ja Euroopan parlamentti hyväksyi sen valtiontukien uudistamisesta 17 päivänä tammikuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa. Näin ollen komission ei olisi puututtava toimenpiteisiin, jotka koskevat pieniä yrityksiä ja joiden vaikutukset ovat yksinomaan paikallisia, erityisesti silloin, kun toimenpiteiden päätavoitteet ovat sosiaalisia ja ne eivät aiheuta sisämarkkinoiden vääristymistä. Komission olisi siksi voitava jättää tutkimatta tällaiset tapaukset ja erityisesti sen tietoon saatetut kantelut myös silloin, kun sinnikkäät kantelijat vastaavat jokaiseen huomautusten esittämistä koskevaan pyyntöön. Komission olisi kuitenkin tarkasteltava tapauksia, jotka useat kantelijat ovat saattaneet sen tietoon, ja sen olisi pidettävä huolta siitä, ettei liian monia toimintoja vapauteta valtiontukia koskevasta tarkastelusta. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 a)

On tärkeää, että komissio keskittää huomionsa valtiontukitapauksiin, jotka saattavat vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. Tämä tavoite on yhdenmukainen EU:n valtiontukiuudistuksesta 8 päivänä toukokuuta 2012 annetun komission tiedonannon kanssa, ja Euroopan parlamentti hyväksyi sen valtiontukien uudistamisesta 17 päivänä tammikuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa. Näin ollen komission ei olisi puututtava toimenpiteisiin, jotka koskevat pieniä yrityksiä ja joiden vaikutukset ovat yksinomaan paikallisia, erityisesti silloin, kun toimenpiteiden päätavoitteet ovat sosiaalisia ja ne eivät aiheuta sisämarkkinoiden vääristymistä. Komission olisi siksi voitava jättää tutkimatta tällaiset tapaukset ja erityisesti sen tietoon saatetut kantelut myös silloin, kun sinnikkäät kantelijat vastaavat jokaiseen huomautusten esittämistä koskevaan pyyntöön. Komission olisi kuitenkin tarkasteltava tapauksia, jotka useat kantelijat ovat saattaneet sen tietoon, ja sen olisi pidettävä huolta siitä, ettei liian monia toimintoja vapauteta valtiontukia koskevasta tarkastelusta.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 b) | Tällä hetkellä jäsenvaltioissa tulkitaan eri tavoin sitä, miten määritellään palvelut, joissa kyseessä ei ole todellinen taloudellinen etu ja joissa markkinavetoista tarjontaa tai kysyntää ei katsota olevan. Tällaisiin palveluihin ei pitäisi soveltaa valtiontukisääntöjä. Epäselvä tilanne on aiheuttanut ongelmia erityisesti kolmannella sektorilla, jolla voittoa tavoittelemattomilta palveluntarjoajilta evätään tarpeettomasti valtiontuki mahdollisen kantelun pelossa. Komission olisi valtiontukisääntöjen uudistamisen yhteydessä kehotettava jäsenvaltioita arvioimaan ”markkinatestillä”, onko tietyillä palveluilla todellista markkinakysyntää tai -tarjontaa, ja avustettava niitä tässä. Tämä olisi otettava huomioon myös silloin, kun komissio arvioi tietyn kantelun käsiteltäväksi ottamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 b)

Tällä hetkellä jäsenvaltioissa tulkitaan eri tavoin sitä, miten määritellään palvelut, joissa kyseessä ei ole todellinen taloudellinen etu ja joissa markkinavetoista tarjontaa tai kysyntää ei katsota olevan. Tällaisiin palveluihin ei pitäisi soveltaa valtiontukisääntöjä. Epäselvä tilanne on aiheuttanut ongelmia erityisesti kolmannella sektorilla, jolla voittoa tavoittelemattomilta palveluntarjoajilta evätään tarpeettomasti valtiontuki mahdollisen kantelun pelossa. Komission olisi valtiontukisääntöjen uudistamisen yhteydessä kehotettava jäsenvaltioita arvioimaan ”markkinatestillä”, onko tietyillä palveluilla todellista markkinakysyntää tai -tarjontaa, ja avustettava niitä tässä. Tämä olisi otettava huomioon myös silloin, kun komissio arvioi tietyn kantelun käsiteltäväksi ottamista.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 c) | Tämän asetuksen oikeusperusta, SEUT-sopimuksen 109 artikla, mahdollistaa vain Euroopan parlamentin kuulemisen eikä yhteispäätösmenettelyä siten kuin muilla markkinoiden yhdentymisen ja taloudellisen sääntelyn aloilla Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen. Tätä demokratiavajetta ei voida hyväksyä, kun kyse on ehdotuksista, jotka koskevat komission mahdollisuuksia valvoa kansallisten ja paikallisten vaaleilla valittujen viranomaisten päätöksiä ja toimenpiteitä erityisesti perusoikeuksiin liittyvien yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen osalta. Tämä vaje olisi korjattava, kun perussopimusta tulevaisuudessa muutetaan. Komission 28 päivänä marraskuuta 2012 päivätyssä tiedonannossa ”Suunnitelma tiiviin ja aidon talous- ja rahaliiton luomiseksi” odotetaan perussopimuksen muutosehdotuksia vuoteen 2014 mennessä. Tällaiseen ehdotukseen olisi sisällyttävä erityinen ehdotus SEUT-sopimuksen 109 artiklan muuttamisesta siinä mainittujen asetusten hyväksymiseksi tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 c)

Tämän asetuksen oikeusperusta, SEUT-sopimuksen 109 artikla, mahdollistaa vain Euroopan parlamentin kuulemisen eikä yhteispäätösmenettelyä siten kuin muilla markkinoiden yhdentymisen ja taloudellisen sääntelyn aloilla Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen. Tätä demokratiavajetta ei voida hyväksyä, kun kyse on ehdotuksista, jotka koskevat komission mahdollisuuksia valvoa kansallisten ja paikallisten vaaleilla valittujen viranomaisten päätöksiä ja toimenpiteitä erityisesti perusoikeuksiin liittyvien yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen osalta. Tämä vaje olisi korjattava, kun perussopimusta tulevaisuudessa muutetaan. Komission 28 päivänä marraskuuta 2012 päivätyssä tiedonannossa ”Suunnitelma tiiviin ja aidon talous- ja rahaliiton luomiseksi” odotetaan perussopimuksen muutosehdotuksia vuoteen 2014 mennessä. Tällaiseen ehdotukseen olisi sisällyttävä erityinen ehdotus SEUT-sopimuksen 109 artiklan muuttamisesta siinä mainittujen asetusten hyväksymiseksi tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Tukitoimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen, erityisesti perusteellisen arvioinnin kohteena olevien uusien tai teknisesti monimutkaisten toimenpiteiden osalta, komission olisi voitava yksinkertaisella pyynnöllä tai päätöksellä vaatia yritystä, yritysten yhteenliittymää tai jäsenvaltiota toimittamaan kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen arvioinnin loppuun saattamiseksi, jos sen käytettävissä olevat tiedot eivät riitä, ottaen ottaa tässä yhteydessä asianmukaisesti huomioon suhteellisuusperiaate, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten tapauksessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Tukitoimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen, erityisesti perusteellisen arvioinnin kohteena olevien uusien tai teknisesti monimutkaisten toimenpiteiden osalta, komission olisi voitava yksinkertaisella pyynnöllä tai päätöksellä vaatia yritystä, yritysten yhteenliittymää tai jäsenvaltiota toimittamaan kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen arvioinnin loppuun saattamiseksi, jos sen käytettävissä olevat tiedot eivät riitä, ottaen ottaa tässä yhteydessä asianmukaisesti huomioon suhteellisuusperiaate, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten tapauksessa.

| (3) | Tukitoimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen, erityisesti perusteellisen arvioinnin kohteena olevien uusien tai teknisesti monimutkaisten toimenpiteiden osalta, komission olisi voitava yksinkertaisella pyynnöllä tai päätöksellä vaatia yritystä, yritysten yhteenliittymää tai jäsenvaltiota toimittamaan kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen arvioinnin loppuun saattamiseksi, jos sen käytettävissä olevat tiedot eivät riitä, ottaen ottaa tässä yhteydessä asianmukaisesti huomioon suhteellisuusperiaate, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten tapauksessa.
  Tällaiset valtuudet ovat jo olemassa kilpailulainsäädännön täytäntöönpanoa varten, ja on väärin, että niitä ei ole olemassa valtiontukilainsäädännön täytäntöönpanoa varten, koska valtiontuki voi olla sisämarkkinoiden kannalta yhtä vääristävää kuin perussopimuksen 101 tai 102 artiklan rikkomiset. |
| --- | --- |

(3)

Tukitoimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen, erityisesti perusteellisen arvioinnin kohteena olevien uusien tai teknisesti monimutkaisten toimenpiteiden osalta, komission olisi voitava yksinkertaisella pyynnöllä tai päätöksellä vaatia yritystä, yritysten yhteenliittymää tai jäsenvaltiota toimittamaan kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen arvioinnin loppuun saattamiseksi, jos sen käytettävissä olevat tiedot eivät riitä, ottaen ottaa tässä yhteydessä asianmukaisesti huomioon suhteellisuusperiaate, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten tapauksessa.
  Tällaiset valtuudet ovat jo olemassa kilpailulainsäädännön täytäntöönpanoa varten, ja on väärin, että niitä ei ole olemassa valtiontukilainsäädännön täytäntöönpanoa varten, koska valtiontuki voi olla sisämarkkinoiden kannalta yhtä vääristävää kuin perussopimuksen 101 tai 102 artiklan rikkomiset.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 a) | Euroopan parlamentti ilmoitti jo 17 päivänä tammikuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa valtiontukien uudistamisesta tukevansa sitä, että komissio kerää tiedot suoraan markkinatoimijoilta, jos sen käytettävissä olevat tiedot eivät riitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 a)

Euroopan parlamentti ilmoitti jo 17 päivänä tammikuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa valtiontukien uudistamisesta tukevansa sitä, että komissio kerää tiedot suoraan markkinatoimijoilta, jos sen käytettävissä olevat tiedot eivät riitä.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 b) | Näiden uusien tutkimusvaltuuksien tasapainottamiseksi komissio olisi oltava vastuussa Euroopan parlamentille. Komission olisi tiedotettava säännöllisesti Euroopan parlamentille meneillään olevista tutkimusmenettelyistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 b)

Näiden uusien tutkimusvaltuuksien tasapainottamiseksi komissio olisi oltava vastuussa Euroopan parlamentille. Komission olisi tiedotettava säännöllisesti Euroopan parlamentille meneillään olevista tutkimusmenettelyistä.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Komission olisi voitava tarvittaessa varmistaa yritykselle tai yritysten yhteenliittymälle osoitettuihin tietopyyntöihin vastaaminen määräämällä kohtuullisia sakkoja tai uhkasakkoja. Niiden osapuolten oikeudet, joilta on pyydetty tietoja, olisi taattava antamalla niille tilaisuus esittää kantansa ennen kuin päätös sakkojen tai uhkasakkojen määräämisestä tehdään. Euroopan unionin tuomioistuimella olisi oltava perussopimuksen 261 artiklassa tarkoitettu täysi harkintavalta tällaisten sakkojen ja uhkasakkojen suhteen. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Komission olisi voitava tarvittaessa varmistaa yritykselle tai yritysten yhteenliittymälle osoitettuihin tietopyyntöihin vastaaminen määräämällä kohtuullisia sakkoja tai uhkasakkoja. Niiden osapuolten oikeudet, joilta on pyydetty tietoja, olisi taattava antamalla niille tilaisuus esittää kantansa ennen kuin päätös sakkojen tai uhkasakkojen määräämisestä tehdään. Euroopan unionin tuomioistuimella olisi oltava perussopimuksen 261 artiklassa tarkoitettu täysi harkintavalta tällaisten sakkojen ja uhkasakkojen suhteen.

| (4) | Komission olisi voitava tarvittaessa varmistaa yritykselle tai yritysten yhteenliittymälle osoitettuihin tietopyyntöihin vastaaminen määräämällä kohtuullisia sakkoja tai uhkasakkoja.
  Tällaisten seuraamusten tasoa arvioidessaan komission olisi tehtävä toimijoiden välille ero sen mukaan, mikä on niiden rooli tapauksessa ja yhteys siihen. Lievempiä seuraamuksia olisi sovellettava kolmansiin osapuoliin, jotka komissio itse saattaa tapauksen piiriin pyytämällä niiltä tietoa, koska tällaiset kolmannet osapuolet eivät kytkeydy tutkimukseen samalla tavalla kuin väitetty edunsaaja ja kantelijaosapuoli. Lisäksi komission olisi otettava asianmukaisella tavalla huomioon kunkin tapauksen erityispiirteet, noudattamisesta sekä kullekin kohteelle aiheutuvat kustannukset samoin kuin suhteellisuusperiaate erityisesti pienten tai keskisuurten yritysten tapauksessa.
  Niiden osapuolten oikeudet, joilta on pyydetty tietoja, olisi taattava antamalla niille tilaisuus esittää kantansa ennen kuin päätös sakkojen tai uhkasakkojen määräämisestä tehdään. Euroopan unionin tuomioistuimella olisi oltava perussopimuksen 261 artiklassa tarkoitettu täysi harkintavalta tällaisten sakkojen ja uhkasakkojen suhteen. |
| --- | --- |

(4)

Komission olisi voitava tarvittaessa varmistaa yritykselle tai yritysten yhteenliittymälle osoitettuihin tietopyyntöihin vastaaminen määräämällä kohtuullisia sakkoja tai uhkasakkoja.
  Tällaisten seuraamusten tasoa arvioidessaan komission olisi tehtävä toimijoiden välille ero sen mukaan, mikä on niiden rooli tapauksessa ja yhteys siihen. Lievempiä seuraamuksia olisi sovellettava kolmansiin osapuoliin, jotka komissio itse saattaa tapauksen piiriin pyytämällä niiltä tietoa, koska tällaiset kolmannet osapuolet eivät kytkeydy tutkimukseen samalla tavalla kuin väitetty edunsaaja ja kantelijaosapuoli. Lisäksi komission olisi otettava asianmukaisella tavalla huomioon kunkin tapauksen erityispiirteet, noudattamisesta sekä kullekin kohteelle aiheutuvat kustannukset samoin kuin suhteellisuusperiaate erityisesti pienten tai keskisuurten yritysten tapauksessa.
  Niiden osapuolten oikeudet, joilta on pyydetty tietoja, olisi taattava antamalla niille tilaisuus esittää kantansa ennen kuin päätös sakkojen tai uhkasakkojen määräämisestä tehdään. Euroopan unionin tuomioistuimella olisi oltava perussopimuksen 261 artiklassa tarkoitettu täysi harkintavalta tällaisten sakkojen ja uhkasakkojen suhteen.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Komissio voi omasta aloitteestaan tutkia miltä tahansa taholta sääntöjenvastaisesta tuesta saamiaan tietoja varmistaakseen perussopimuksen 108 artiklan, ja erityisesti perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn ilmoitusvelvollisuuden ja täytäntöönpanokiellon, noudattamisen ja arvioidakseen tuen soveltuvuuden sisämarkkinoille. Tässä yhteydessä kantelut ovat tärkeä tietolähde unionin valtiontukisääntöjen rikkomisen havaitsemiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Komissio voi omasta aloitteestaan tutkia miltä tahansa taholta sääntöjenvastaisesta tuesta saamiaan tietoja varmistaakseen perussopimuksen 108 artiklan, ja erityisesti perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn ilmoitusvelvollisuuden ja täytäntöönpanokiellon, noudattamisen ja arvioidakseen tuen soveltuvuuden sisämarkkinoille. Tässä yhteydessä kantelut ovat tärkeä tietolähde unionin valtiontukisääntöjen rikkomisen havaitsemiseksi.

| (9) | Komissio voi omasta aloitteestaan tutkia miltä tahansa taholta sääntöjenvastaisesta tuesta saamiaan tietoja varmistaakseen perussopimuksen 108 artiklan, ja erityisesti perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn ilmoitusvelvollisuuden ja täytäntöönpanokiellon, noudattamisen ja arvioidakseen tuen soveltuvuuden sisämarkkinoille. Tässä yhteydessä kantelut ovat tärkeä tietolähde unionin valtiontukisääntöjen rikkomisen havaitsemiseksi.
  Siksi on tärkeää, että kantelujen tekemiselle ei aseteta liian paljon tai liian muodollisia rajoituksia. Erityisesti yksittäisten kansalaisten olisi edelleen voitava tehdä kanteluja helppokäyttöisen ja käyttäjäystävällisen menettelyn avulla. |
| --- | --- |

(9)

Komissio voi omasta aloitteestaan tutkia miltä tahansa taholta sääntöjenvastaisesta tuesta saamiaan tietoja varmistaakseen perussopimuksen 108 artiklan, ja erityisesti perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn ilmoitusvelvollisuuden ja täytäntöönpanokiellon, noudattamisen ja arvioidakseen tuen soveltuvuuden sisämarkkinoille. Tässä yhteydessä kantelut ovat tärkeä tietolähde unionin valtiontukisääntöjen rikkomisen havaitsemiseksi.
  Siksi on tärkeää, että kantelujen tekemiselle ei aseteta liian paljon tai liian muodollisia rajoituksia. Erityisesti yksittäisten kansalaisten olisi edelleen voitava tehdä kanteluja helppokäyttöisen ja käyttäjäystävällisen menettelyn avulla.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 a) | Jäsenvaltioilla olisi oltava kannustin ilmoittaa valtiontukitoimista, eikä niitä pitäisi rangaista aiheettomasti, jos komissio käyttää kohtuuttomasti aikaa ilmoitetun valtiontuen tutkimiseen. Jos komission päätöstä ei saada kuuden kuukauden kuluessa ilmoituksesta, kyseistä tukea koskevassa mahdollisessa myöhemmässä takaisinperintäpäätöksessä olisi osoitettava, että ilmoitus on ollut epätäydellinen ja että jäsenvaltio ei ole vastannut tietopyyntöihin asianmukaisella tavalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 a)

Jäsenvaltioilla olisi oltava kannustin ilmoittaa valtiontukitoimista, eikä niitä pitäisi rangaista aiheettomasti, jos komissio käyttää kohtuuttomasti aikaa ilmoitetun valtiontuen tutkimiseen. Jos komission päätöstä ei saada kuuden kuukauden kuluessa ilmoituksesta, kyseistä tukea koskevassa mahdollisessa myöhemmässä takaisinperintäpäätöksessä olisi osoitettava, että ilmoitus on ollut epätäydellinen ja että jäsenvaltio ei ole vastannut tietopyyntöihin asianmukaisella tavalla.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Kantelijoita olisi vaadittava osoittamaan, että ne ovat perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan h alakohdassa tarkoitettuja asianomaisia osapuolia.
  Niitä
  olisi
  myös
  vaadittava toimittamaan tietty
  määrä
  tietoja
  lomakkeella
  , joka komission olisi voitava määritellä täytäntöönpanosäännöksessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Kantelijoita olisi vaadittava osoittamaan, että ne ovat perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan h alakohdassa tarkoitettuja asianomaisia osapuolia.
  Niitä
  olisi
  myös
  vaadittava toimittamaan tietty
  määrä
  tietoja
  lomakkeella
  , joka komission olisi voitava määritellä täytäntöönpanosäännöksessä.

| (11) | Kantelijoita olisi vaadittava osoittamaan, että ne ovat perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan h alakohdassa tarkoitettuja asianomaisia osapuolia. Olisi
  kuitenkin vältettävä ”asianomaisen osapuolen” käsitteen liian kapeaa tulkintaa. Kaikkia kantelijoita olisi
  vaadittava toimittamaan tietty
  vähimmäismäärä
  tietoja
  helppokäyttöisessä ja käyttäjäystävällisessä muodossa
  , joka komission olisi voitava määritellä täytäntöönpanosäännöksessä.
  Jos kantelijat eivät esitä huomautuksia tai toimita tietoja, jotka osoittavat sääntöjenvastaisen tuen olemassaolon tai tuen väärinkäytön, joka saattaa vääristää sisämarkkinoiden kilpailua, komission olisi voitava katsoa kantelu peruutetuksi. |
| --- | --- |

(11)

Kantelijoita olisi vaadittava osoittamaan, että ne ovat perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan h alakohdassa tarkoitettuja asianomaisia osapuolia. Olisi
  kuitenkin vältettävä ”asianomaisen osapuolen” käsitteen liian kapeaa tulkintaa. Kaikkia kantelijoita olisi
  vaadittava toimittamaan tietty
  vähimmäismäärä
  tietoja
  helppokäyttöisessä ja käyttäjäystävällisessä muodossa
  , joka komission olisi voitava määritellä täytäntöönpanosäännöksessä.
  Jos kantelijat eivät esitä huomautuksia tai toimita tietoja, jotka osoittavat sääntöjenvastaisen tuen olemassaolon tai tuen väärinkäytön, joka saattaa vääristää sisämarkkinoiden kilpailua, komission olisi voitava katsoa kantelu peruutetuksi.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 a) | Komission olisi harkittava kolmansien osapuolten tekemien kantelujen tutkimista, jos esitetään riittävästi todisteita sisämarkkinoiden kilpailun vääristymisestä. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 a)

Komission olisi harkittava kolmansien osapuolten tekemien kantelujen tutkimista, jos esitetään riittävästi todisteita sisämarkkinoiden kilpailun vääristymisestä.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Sen varmistamiseksi, että komissio käsittelee samankaltaisia kysymyksiä johdonmukaisella tavalla kaikkialla sisämarkkinoilla, on aiheellista täydentää komissiolla jo olevia valtuuksia ottamalla käyttöön erityinen oikeusperusta, jonka nojalla voidaan aloittaa toimialoja tai tiettyjä tukivälineitä useissa jäsenvaltioissa koskevia tutkimuksia. Suhteellisuuteen liittyvistä syistä toimialatutkimusten olisi perustuttava sellaisten julkisesti saatavilla olevien tietojen ennakkoarviointiin, jotka viittaavat siihen, että useissa jäsenvaltioissa esiintyy tiettyyn toimialaan tai tietyn tukivälineen käyttöön liittyviä valtiontukiongelmia, esimerkiksi että tietyllä toimialalla olemassa olevat tai tiettyyn tukivälineeseen liittyvät tukitoimenpiteet eivät ole tai eivät enää ole sisämarkkinoille soveltuvia. Tällaisten tutkimusten ansiosta komissio voisi käsitellä valtiontukeen liittyviä horisontaalisia kysymyksiä tehokkaalla ja avoimella tavalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Sen varmistamiseksi, että komissio käsittelee samankaltaisia kysymyksiä johdonmukaisella tavalla kaikkialla sisämarkkinoilla, on aiheellista täydentää komissiolla jo olevia valtuuksia ottamalla käyttöön erityinen oikeusperusta, jonka nojalla voidaan aloittaa toimialoja tai tiettyjä tukivälineitä useissa jäsenvaltioissa koskevia tutkimuksia. Suhteellisuuteen liittyvistä syistä toimialatutkimusten olisi perustuttava sellaisten julkisesti saatavilla olevien tietojen ennakkoarviointiin, jotka viittaavat siihen, että useissa jäsenvaltioissa esiintyy tiettyyn toimialaan tai tietyn tukivälineen käyttöön liittyviä valtiontukiongelmia, esimerkiksi että tietyllä toimialalla olemassa olevat tai tiettyyn tukivälineeseen liittyvät tukitoimenpiteet eivät ole tai eivät enää ole sisämarkkinoille soveltuvia. Tällaisten tutkimusten ansiosta komissio voisi käsitellä valtiontukeen liittyviä horisontaalisia kysymyksiä tehokkaalla ja avoimella tavalla.

| (13) | Sen varmistamiseksi, että komissio käsittelee samankaltaisia kysymyksiä johdonmukaisella tavalla kaikkialla sisämarkkinoilla, on aiheellista täydentää komissiolla jo olevia valtuuksia ottamalla käyttöön erityinen oikeusperusta, jonka nojalla voidaan aloittaa toimialoja tai tiettyjä tukivälineitä useissa jäsenvaltioissa koskevia tutkimuksia. Suhteellisuuteen liittyvistä syistä toimialatutkimusten olisi perustuttava sellaisten julkisesti saatavilla olevien tietojen ennakkoarviointiin, jotka viittaavat siihen, että useissa jäsenvaltioissa esiintyy tiettyyn toimialaan tai tietyn tukivälineen käyttöön liittyviä valtiontukiongelmia, esimerkiksi että tietyllä toimialalla olemassa olevat tai tiettyyn tukivälineeseen liittyvät tukitoimenpiteet eivät ole tai eivät enää ole sisämarkkinoille soveltuvia.
  Koska myös Euroopan parlamentin jäsenet voivat suorien vaalipiiriyhteyksiensä kautta saada tietoa valtiontukikäytäntöjen mahdollisista eroista tietyllä alalla, Euroopan parlamentille olisi myös annettava valtuudet pyytää komissiota tarkastelemaan kyseistä alaa. Jotta parlamentti pysyy ajan tasalla tutkimusten suhteen, komission lähettää näissä tapauksissa parlamentille väliselontekoja, joissa annetaan yksityiskohtaisia tietoja tutkimusten edistymisestä.
  Tällaisten tutkimusten ansiosta komissio voisi käsitellä valtiontukeen liittyviä horisontaalisia kysymyksiä tehokkaalla ja avoimella tavalla. |
| --- | --- |

(13)

Sen varmistamiseksi, että komissio käsittelee samankaltaisia kysymyksiä johdonmukaisella tavalla kaikkialla sisämarkkinoilla, on aiheellista täydentää komissiolla jo olevia valtuuksia ottamalla käyttöön erityinen oikeusperusta, jonka nojalla voidaan aloittaa toimialoja tai tiettyjä tukivälineitä useissa jäsenvaltioissa koskevia tutkimuksia. Suhteellisuuteen liittyvistä syistä toimialatutkimusten olisi perustuttava sellaisten julkisesti saatavilla olevien tietojen ennakkoarviointiin, jotka viittaavat siihen, että useissa jäsenvaltioissa esiintyy tiettyyn toimialaan tai tietyn tukivälineen käyttöön liittyviä valtiontukiongelmia, esimerkiksi että tietyllä toimialalla olemassa olevat tai tiettyyn tukivälineeseen liittyvät tukitoimenpiteet eivät ole tai eivät enää ole sisämarkkinoille soveltuvia.
  Koska myös Euroopan parlamentin jäsenet voivat suorien vaalipiiriyhteyksiensä kautta saada tietoa valtiontukikäytäntöjen mahdollisista eroista tietyllä alalla, Euroopan parlamentille olisi myös annettava valtuudet pyytää komissiota tarkastelemaan kyseistä alaa. Jotta parlamentti pysyy ajan tasalla tutkimusten suhteen, komission lähettää näissä tapauksissa parlamentille väliselontekoja, joissa annetaan yksityiskohtaisia tietoja tutkimusten edistymisestä.
  Tällaisten tutkimusten ansiosta komissio voisi käsitellä valtiontukeen liittyviä horisontaalisia kysymyksiä tehokkaalla ja avoimella tavalla.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Valtiontukisääntöjen johdonmukainen soveltaminen edellyttää jäsenvaltioiden tuomioistuinten ja komission välisten yhteistyöjärjestelyjen luomista. Tällainen yhteistyö koskee kaikkia niitä jäsenvaltioiden tuomioistuimia, jotka soveltavat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa ja 108 artiklaa jossain yhteydessä. Kansallisille tuomioistuimille olisi erityisesti annettava mahdollisuus pyytää komissiolta tietoja tai lausuntoja valtiontukilainsäädännön soveltamisesta. Komissiolle olisi myös annettava mahdollisuus esittää kirjallisia tai suullisia huomautuksia tuomioistuimille, jotka joutuvat soveltamaan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa tai 108 artiklaa.
  Nämä huomautukset
  olisi
  annettava kansallisten menettelysääntöjen ja käytäntöjen mukaisesti
  , joihin kuuluvat myös osapuolten oikeudet turvaavat säännöt. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Valtiontukisääntöjen johdonmukainen soveltaminen edellyttää jäsenvaltioiden tuomioistuinten ja komission välisten yhteistyöjärjestelyjen luomista. Tällainen yhteistyö koskee kaikkia niitä jäsenvaltioiden tuomioistuimia, jotka soveltavat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa ja 108 artiklaa jossain yhteydessä. Kansallisille tuomioistuimille olisi erityisesti annettava mahdollisuus pyytää komissiolta tietoja tai lausuntoja valtiontukilainsäädännön soveltamisesta. Komissiolle olisi myös annettava mahdollisuus esittää kirjallisia tai suullisia huomautuksia tuomioistuimille, jotka joutuvat soveltamaan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa tai 108 artiklaa.
  Nämä huomautukset
  olisi
  annettava kansallisten menettelysääntöjen ja käytäntöjen mukaisesti
  , joihin kuuluvat myös osapuolten oikeudet turvaavat säännöt.

| (14) | Valtiontukisääntöjen johdonmukainen soveltaminen edellyttää jäsenvaltioiden tuomioistuinten ja komission välisten yhteistyöjärjestelyjen luomista. Tällainen yhteistyö koskee kaikkia niitä jäsenvaltioiden tuomioistuimia, jotka soveltavat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa ja 108 artiklaa jossain yhteydessä. Kansallisille tuomioistuimille olisi erityisesti annettava mahdollisuus pyytää komissiolta tietoja tai lausuntoja valtiontukilainsäädännön soveltamisesta. Komissiolle olisi myös annettava mahdollisuus esittää kirjallisia tai suullisia huomautuksia tuomioistuimille, jotka joutuvat soveltamaan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa tai 108 artiklaa.
  Näiden huomautusten, jotka eivät ole sitovia, antamisessa
  olisi
  noudatettava kansallisia menettelysääntöjä ja käytäntöjä
  , joihin kuuluvat myös osapuolten oikeudet turvaavat säännöt. |
| --- | --- |

(14)

Valtiontukisääntöjen johdonmukainen soveltaminen edellyttää jäsenvaltioiden tuomioistuinten ja komission välisten yhteistyöjärjestelyjen luomista. Tällainen yhteistyö koskee kaikkia niitä jäsenvaltioiden tuomioistuimia, jotka soveltavat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa ja 108 artiklaa jossain yhteydessä. Kansallisille tuomioistuimille olisi erityisesti annettava mahdollisuus pyytää komissiolta tietoja tai lausuntoja valtiontukilainsäädännön soveltamisesta. Komissiolle olisi myös annettava mahdollisuus esittää kirjallisia tai suullisia huomautuksia tuomioistuimille, jotka joutuvat soveltamaan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa tai 108 artiklaa.
  Näiden huomautusten, jotka eivät ole sitovia, antamisessa
  olisi
  noudatettava kansallisia menettelysääntöjä ja käytäntöjä
  , joihin kuuluvat myös osapuolten oikeudet turvaavat säännöt.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 kohta

Asetus (EY) N:o 659/1999

6 a artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Sen jälkeen kun 6 artiklassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely on aloitettu, komissio voi aiheellisiksi katsomissaan tapauksissa pyytää yritystä, yritysten yhteenliittymää tai toista jäsenvaltiota toimittamaan kaikki tarvittavat tiedot, jotta se voi saattaa kyseisen toimenpiteen arvioinnin päätökseen, jos sen käytettävissä olevat tiedot eivät riitä. | 1.   Sen jälkeen kun 6 artiklassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely on aloitettu, komissio voi aiheellisiksi
  ja suhteellisiksi
  katsomissaan tapauksissa pyytää yritystä, yritysten yhteenliittymää tai toista jäsenvaltiota toimittamaan kaikki tarvittavat tiedot, jotta se voi saattaa kyseisen toimenpiteen arvioinnin päätökseen, jos sen käytettävissä olevat tiedot eivät riitä. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Sen jälkeen kun 6 artiklassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely on aloitettu, komissio voi aiheellisiksi katsomissaan tapauksissa pyytää yritystä, yritysten yhteenliittymää tai toista jäsenvaltiota toimittamaan kaikki tarvittavat tiedot, jotta se voi saattaa kyseisen toimenpiteen arvioinnin päätökseen, jos sen käytettävissä olevat tiedot eivät riitä.

1.   Sen jälkeen kun 6 artiklassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely on aloitettu, komissio voi aiheellisiksi
  ja suhteellisiksi
  katsomissaan tapauksissa pyytää yritystä, yritysten yhteenliittymää tai toista jäsenvaltiota toimittamaan kaikki tarvittavat tiedot, jotta se voi saattaa kyseisen toimenpiteen arvioinnin päätökseen, jos sen käytettävissä olevat tiedot eivät riitä.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 kohta

Asetus (EY) N:o 659/1999

6 a artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Komissio
  ilmoittaa
  asianomaiselle jäsenvaltiolle 1–4 kohdan mukaisesti lähetettyjen
  tietopyyntöjen
  sisällöstä. | 5.   
  Kun
  komissio
  lähettää tietopyyntöjä, se toimittaa
  asianomaiselle jäsenvaltiolle
  samanaikaisesti kopion
  1–4 kohdan mukaisesti lähetettyjen
  pyyntöjen
  sisällöstä. |
| | Komissio toimittaa myös kuukauden kuluessa tietojen vastaanottamisesta asianomaiselle jäsenvaltiolle kopiot kaikista asiakirjoista, joita se vastaanottaa tietopyyntöjensä johdosta, sikäli kuin tiedot eivät sisällä luottamuksellisia tietoja, joita ei voida koota yhteen tai muutoin mukauttaa tietojen antajan henkilöllisyyden suojelemiseksi. Komissio antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle mahdollisuuden esittää huomautuksia noista asiakirjoista kuukauden kuluessa niiden vastaanottamisesta. |

Komission teksti

Tarkistus

5.   Komissio
  ilmoittaa
  asianomaiselle jäsenvaltiolle 1–4 kohdan mukaisesti lähetettyjen
  tietopyyntöjen
  sisällöstä.

5.   
  Kun
  komissio
  lähettää tietopyyntöjä, se toimittaa
  asianomaiselle jäsenvaltiolle
  samanaikaisesti kopion
  1–4 kohdan mukaisesti lähetettyjen
  pyyntöjen
  sisällöstä.

Komissio toimittaa myös kuukauden kuluessa tietojen vastaanottamisesta asianomaiselle jäsenvaltiolle kopiot kaikista asiakirjoista, joita se vastaanottaa tietopyyntöjensä johdosta, sikäli kuin tiedot eivät sisällä luottamuksellisia tietoja, joita ei voida koota yhteen tai muutoin mukauttaa tietojen antajan henkilöllisyyden suojelemiseksi. Komissio antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle mahdollisuuden esittää huomautuksia noista asiakirjoista kuukauden kuluessa niiden vastaanottamisesta.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 kohta

Asetus (EY) N:o 659/1999

6 b artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | antavat virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja vastatessaan 6 a artiklan 3 kohdan nojalla esitettyyn pyyntöön; |

Komission teksti

Tarkistus

a)

antavat virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja vastatessaan 6 a artiklan 3 kohdan nojalla esitettyyn pyyntöön;

| a) | antavat virheellisiä
  , puutteellisia
  tai harhaanjohtavia tietoja
  tai tarkoituksella jättävät asiaan liittyviä tietoja ilmoittamatta
  vastatessaan 6 a artiklan 3 kohdan nojalla esitettyyn pyyntöön; |
| --- | --- |

a)

antavat virheellisiä
  , puutteellisia
  tai harhaanjohtavia tietoja
  tai tarkoituksella jättävät asiaan liittyviä tietoja ilmoittamatta
  vastatessaan 6 a artiklan 3 kohdan nojalla esitettyyn pyyntöön;

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 kohta

Asetus (EY) N:o 659/1999

6 b artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | antavat virheellisiä, puutteellisia tai harhaanjohtavia tietoja vastatessaan 6 a artiklan 4 kohdan nojalla annettuun päätökseen taikka eivät toimita tietoja asetetussa määräajassa. |

Komission teksti

Tarkistus

b)

antavat virheellisiä, puutteellisia tai harhaanjohtavia tietoja vastatessaan 6 a artiklan 4 kohdan nojalla annettuun päätökseen taikka eivät toimita tietoja asetetussa määräajassa.

| b) | antavat virheellisiä, puutteellisia tai harhaanjohtavia tietoja
  tai tarkoituksella jättävät asiaan liittyviä tietoja ilmoittamatta
  vastatessaan 6 a artiklan 4 kohdan nojalla annettuun päätökseen taikka eivät toimita tietoja asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

b)

antavat virheellisiä, puutteellisia tai harhaanjohtavia tietoja
  tai tarkoituksella jättävät asiaan liittyviä tietoja ilmoittamatta
  vastatessaan 6 a artiklan 4 kohdan nojalla annettuun päätökseen taikka eivät toimita tietoja asetetussa määräajassa.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 kohta

Asetus (EY) N:o 659/1999

6 b artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Sakon tai uhkasakon suuruutta määrättäessä on otettava huomioon rikkomisen luonne, vakavuus ja kesto. | 3.   Sakon tai uhkasakon suuruutta määrättäessä on otettava huomioon: |
| | a) | rikkomisen luonne, vakavuus ja kesto, |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Sakon tai uhkasakon suuruutta määrättäessä on otettava huomioon rikkomisen luonne, vakavuus ja kesto.

3.   Sakon tai uhkasakon suuruutta määrättäessä on otettava huomioon:

a)

rikkomisen luonne, vakavuus ja kesto,

| b) | se, pidetäänkö yritystä tai yritysten muodostamaa ryhmää tutkimuksen yhteydessä asianomaisena osapuolena tai kolmantena osapuolena, |
| --- | --- |

b)

se, pidetäänkö yritystä tai yritysten muodostamaa ryhmää tutkimuksen yhteydessä asianomaisena osapuolena tai kolmantena osapuolena,

| c) | suhteellisuusperiaate erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten osalta
  . |
| --- | --- |

c)

suhteellisuusperiaate erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten osalta
  .

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 4 kohta

Asetus (EY) N:o 659/1999

10 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio tutkii viipymättä minkä tahansa asianomaisen osapuolen 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti tekemän kantelun. | Komissio tutkii viipymättä minkä tahansa asianomaisen osapuolen 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti tekemän kantelun.
  Komissio harkitsee kolmannen osapuolen esittämän kantelun tarkastelua, jos on esitetty riittävästi todisteita osoitukseksi siitä, että väitetty sääntöjenvastainen tuki tai tuen väärinkäyttö on vääristänyt sisämarkkinoiden kilpailua. |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio tutkii viipymättä minkä tahansa asianomaisen osapuolen 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti tekemän kantelun.

Komissio tutkii viipymättä minkä tahansa asianomaisen osapuolen 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti tekemän kantelun.
  Komissio harkitsee kolmannen osapuolen esittämän kantelun tarkastelua, jos on esitetty riittävästi todisteita osoitukseksi siitä, että väitetty sääntöjenvastainen tuki tai tuen väärinkäyttö on vääristänyt sisämarkkinoiden kilpailua.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 4 a kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 659/1999

14 kohta – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 a)
     
  Lisätään 14 artiklaan kohta seuraavasti: |
| | ”1 a.
     
  Jos sääntöjenvastaisesta tuesta on ilmoitettu komissiolle aikaisemmin ja se on pantu täytäntöön yli kuuden kuukauden kuluttua kyseisestä ilmoituksesta ilman, että komissio on tehnyt tuona aikana 4 artiklan mukaista päätöstä, komission on osoitettava kaikissa tämän artiklan 1 kohdan mukaisissa päätöksissään, että ilmoitus oli puutteellinen ja että jäsenvaltio ei toimittanut kaikkia komission pyytämiä tarpeellisia tietoja ajoissa.” |

Komission teksti

Tarkistus

(4 a)
     
  Lisätään 14 artiklaan kohta seuraavasti:

”1 a.
     
  Jos sääntöjenvastaisesta tuesta on ilmoitettu komissiolle aikaisemmin ja se on pantu täytäntöön yli kuuden kuukauden kuluttua kyseisestä ilmoituksesta ilman, että komissio on tehnyt tuona aikana 4 artiklan mukaista päätöstä, komission on osoitettava kaikissa tämän artiklan 1 kohdan mukaisissa päätöksissään, että ilmoitus oli puutteellinen ja että jäsenvaltio ei toimittanut kaikkia komission pyytämiä tarpeellisia tietoja ajoissa.”

Tarkistus 22

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 9 kohta

1 artikla – 9 kohta

Asetus (EY) N:o 659/1999

20 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”2.   Asianomaiset osapuolet voivat tehdä kantelun antaakseen komissiolle tietoja oletetuista sääntöjenvastaisista tuista ja oletetusta tuen väärinkäytöstä. Tätä tarkoitusta varten asianomaisen osapuolen on täytettävä asianmukaisesti lomake, joka komission olisi voitava määritellä täytäntöönpanosäännöksessä, ja annettava kaikki siinä pyydetyt pakolliset tiedot. | ”2.   Asianomaiset osapuolet voivat tehdä kantelun antaakseen komissiolle tietoja oletetuista sääntöjenvastaisista tuista ja oletetusta tuen väärinkäytöstä. Tätä tarkoitusta varten asianomaisen osapuolen on täytettävä asianmukaisesti lomake, joka komission olisi voitava määritellä täytäntöönpanosäännöksessä, ja annettava kaikki siinä pyydetyt pakolliset tiedot.
  Komissio harkitsee tutkimusta, kun kolmas osapuoli on esittänyt sille riittävät todisteet väitetystä sääntöjenvastaisesta tuesta tai tuen väärinkäytöstä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”2.   Asianomaiset osapuolet voivat tehdä kantelun antaakseen komissiolle tietoja oletetuista sääntöjenvastaisista tuista ja oletetusta tuen väärinkäytöstä. Tätä tarkoitusta varten asianomaisen osapuolen on täytettävä asianmukaisesti lomake, joka komission olisi voitava määritellä täytäntöönpanosäännöksessä, ja annettava kaikki siinä pyydetyt pakolliset tiedot.

”2.   Asianomaiset osapuolet voivat tehdä kantelun antaakseen komissiolle tietoja oletetuista sääntöjenvastaisista tuista ja oletetusta tuen väärinkäytöstä. Tätä tarkoitusta varten asianomaisen osapuolen on täytettävä asianmukaisesti lomake, joka komission olisi voitava määritellä täytäntöönpanosäännöksessä, ja annettava kaikki siinä pyydetyt pakolliset tiedot.
  Komissio harkitsee tutkimusta, kun kolmas osapuoli on esittänyt sille riittävät todisteet väitetystä sääntöjenvastaisesta tuesta tai tuen väärinkäytöstä.

Komissio harkitsee tutkimusta, kun kolmas osapuoli on esittänyt sille riittävät todisteet väitetystä sääntöjenvastaisesta tuesta tai tuen väärinkäytöstä.

Tarkistus 23

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 9 kohta

1 artikla – 9 kohta

Asetus (EY) N:o 659/1999

20 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos komissio katsoo, että asianomaisen osapuolen esittämät tosiseikat ja oikeudelliset seikat eivät riitä osoittamaan alustavan tarkastelun perusteella sääntöjenvastaisen tuen olemassaoloa tai tuen väärinkäyttöä, se ilmoittaa tästä asianomaiselle osapuolelle ja kehottaa sitä esittämään huomautuksensa asetetussa määräajassa, joka
  ei yleensä ylitä yhtä kuukautta
  . Jos asianomainen osapuoli ei esitä kantaansa asetetussa määräajassa, kantelu katsotaan peruutetuksi. | Sen estämättä, mitä 13 artiklassa säädetään,
  jos komissio katsoo, että asianomaisen osapuolen esittämät tosiseikat ja oikeudelliset seikat eivät riitä osoittamaan alustavan tarkastelun perusteella sääntöjenvastaisen tuen olemassaoloa tai tuen väärinkäyttöä,
  joka saattaa vääristää kilpailua sisämarkkinoilla,
  se ilmoittaa tästä asianomaiselle osapuolelle ja kehottaa sitä esittämään huomautuksensa asetetussa määräajassa
  . Huomautukset on esitettävä asetetussa määräajassa
  , joka
  on enintään kuukauden pituinen, ellei muu ole perusteltua suhteellisuuden ja asian perustelemiseksi tarpeellisten tietojen määrän tai monimutkaisuuden vuoksi
  . Jos asianomainen osapuoli ei esitä kantaansa asetetussa määräajassa
  tai ei esitä lisätietoja
  ,
  jotka voisivat osoittaa sääntöjenvastaisen tuen olemassaolon tai tuen väärinkäytön, joka saattaa vääristää kilpailua sisämarkkinoilla,
  kantelu katsotaan peruutetuksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jos komissio katsoo, että asianomaisen osapuolen esittämät tosiseikat ja oikeudelliset seikat eivät riitä osoittamaan alustavan tarkastelun perusteella sääntöjenvastaisen tuen olemassaoloa tai tuen väärinkäyttöä, se ilmoittaa tästä asianomaiselle osapuolelle ja kehottaa sitä esittämään huomautuksensa asetetussa määräajassa, joka
  ei yleensä ylitä yhtä kuukautta
  . Jos asianomainen osapuoli ei esitä kantaansa asetetussa määräajassa, kantelu katsotaan peruutetuksi.

ei yleensä ylitä yhtä kuukautta

Sen estämättä, mitä 13 artiklassa säädetään,
  jos komissio katsoo, että asianomaisen osapuolen esittämät tosiseikat ja oikeudelliset seikat eivät riitä osoittamaan alustavan tarkastelun perusteella sääntöjenvastaisen tuen olemassaoloa tai tuen väärinkäyttöä,
  joka saattaa vääristää kilpailua sisämarkkinoilla,
  se ilmoittaa tästä asianomaiselle osapuolelle ja kehottaa sitä esittämään huomautuksensa asetetussa määräajassa
  . Huomautukset on esitettävä asetetussa määräajassa
  , joka
  on enintään kuukauden pituinen, ellei muu ole perusteltua suhteellisuuden ja asian perustelemiseksi tarpeellisten tietojen määrän tai monimutkaisuuden vuoksi
  . Jos asianomainen osapuoli ei esitä kantaansa asetetussa määräajassa
  tai ei esitä lisätietoja
  ,
  jotka voisivat osoittaa sääntöjenvastaisen tuen olemassaolon tai tuen väärinkäytön, joka saattaa vääristää kilpailua sisämarkkinoilla,
  kantelu katsotaan peruutetuksi.

Sen estämättä, mitä 13 artiklassa säädetään,

joka saattaa vääristää kilpailua sisämarkkinoilla,

. Huomautukset on esitettävä asetetussa määräajassa

on enintään kuukauden pituinen, ellei muu ole perusteltua suhteellisuuden ja asian perustelemiseksi tarpeellisten tietojen määrän tai monimutkaisuuden vuoksi

tai ei esitä lisätietoja

jotka voisivat osoittaa sääntöjenvastaisen tuen olemassaolon tai tuen väärinkäytön, joka saattaa vääristää kilpailua sisämarkkinoilla,

Tarkistus 24

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 10 kohta

1 artikla – 10 kohta

Asetus (EY) N:o 659/1999

20 a artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jos saatavilla olevat tiedot osoittavat, että tietyllä toimialalla toteutetut tai tiettyyn tukivälineeseen perustuvat valtiontukitoimenpiteet voivat rajoittaa tai vääristää kilpailua sisämarkkinoilla useissa jäsenvaltioissa tai että tietyllä toimialalla toteutetut tai tiettyyn tukivälineeseen perustuvat tukitoimenpiteet useissa jäsenvaltioissa eivät ole tai eivät enää ole sisämarkkinoille soveltuvia, komissio voi toteuttaa toimialaa tai kyseisen tukivälineen käyttöä eri jäsenvaltioissa koskevan tutkimuksen. Komissio voi tämän tutkimuksen aikana pyytää jäsenvaltioilta tai asianomaisilta yrityksiltä tai yritysten yhteenliittymiltä tietoja, jotka ovat tarpeen perussopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamiseksi, ja se ottaa tässä yhteydessä asianmukaisesti huomioon suhteellisuusperiaatteen. | 1.   Jos
  komission
  saatavilla olevat tiedot osoittavat, että tietyllä toimialalla toteutetut tai tiettyyn tukivälineeseen perustuvat valtiontukitoimenpiteet voivat rajoittaa tai vääristää kilpailua sisämarkkinoilla useissa jäsenvaltioissa tai että tietyllä toimialalla toteutetut tai tiettyyn tukivälineeseen perustuvat tukitoimenpiteet useissa jäsenvaltioissa eivät ole tai eivät enää ole sisämarkkinoille soveltuvia,
  tai jos Euroopan parlamentti esittää vastaaviin tietoihin perustuvan pyynnön,
  komissio voi toteuttaa toimialaa tai kyseisen tukivälineen käyttöä eri jäsenvaltioissa koskevan tutkimuksen. Komissio voi tämän tutkimuksen aikana pyytää jäsenvaltioilta tai asianomaisilta yrityksiltä tai yritysten yhteenliittymiltä tietoja, jotka ovat tarpeen perussopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamiseksi, ja se ottaa tässä yhteydessä asianmukaisesti huomioon suhteellisuusperiaatteen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jos saatavilla olevat tiedot osoittavat, että tietyllä toimialalla toteutetut tai tiettyyn tukivälineeseen perustuvat valtiontukitoimenpiteet voivat rajoittaa tai vääristää kilpailua sisämarkkinoilla useissa jäsenvaltioissa tai että tietyllä toimialalla toteutetut tai tiettyyn tukivälineeseen perustuvat tukitoimenpiteet useissa jäsenvaltioissa eivät ole tai eivät enää ole sisämarkkinoille soveltuvia, komissio voi toteuttaa toimialaa tai kyseisen tukivälineen käyttöä eri jäsenvaltioissa koskevan tutkimuksen. Komissio voi tämän tutkimuksen aikana pyytää jäsenvaltioilta tai asianomaisilta yrityksiltä tai yritysten yhteenliittymiltä tietoja, jotka ovat tarpeen perussopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamiseksi, ja se ottaa tässä yhteydessä asianmukaisesti huomioon suhteellisuusperiaatteen.

1.   Jos
  komission
  saatavilla olevat tiedot osoittavat, että tietyllä toimialalla toteutetut tai tiettyyn tukivälineeseen perustuvat valtiontukitoimenpiteet voivat rajoittaa tai vääristää kilpailua sisämarkkinoilla useissa jäsenvaltioissa tai että tietyllä toimialalla toteutetut tai tiettyyn tukivälineeseen perustuvat tukitoimenpiteet useissa jäsenvaltioissa eivät ole tai eivät enää ole sisämarkkinoille soveltuvia,
  tai jos Euroopan parlamentti esittää vastaaviin tietoihin perustuvan pyynnön,
  komissio voi toteuttaa toimialaa tai kyseisen tukivälineen käyttöä eri jäsenvaltioissa koskevan tutkimuksen. Komissio voi tämän tutkimuksen aikana pyytää jäsenvaltioilta tai asianomaisilta yrityksiltä tai yritysten yhteenliittymiltä tietoja, jotka ovat tarpeen perussopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamiseksi, ja se ottaa tässä yhteydessä asianmukaisesti huomioon suhteellisuusperiaatteen.

komission

tai jos Euroopan parlamentti esittää vastaaviin tietoihin perustuvan pyynnön,

Tarkistus 25

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 10 kohta

1 artikla – 10 kohta

Asetus (EY) N:o 659/1999

20 a artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio
  voi julkaista
  selonteon tiettyjä toimialoja tai tiettyjä tukivälineitä eri jäsenvaltioissa koskevan tutkimuksensa tuloksista ja pyytää huomautuksia jäsenvaltioilta ja asianomaisilta yrityksiltä tai yritysten yhteenliittymiltä. | Komissio
  julkaisee verkkosivuillaan
  selonteon tiettyjä toimialoja tai tiettyjä tukivälineitä eri jäsenvaltioissa koskevan tutkimuksensa tuloksista ja pyytää huomautuksia jäsenvaltioilta ja asianomaisilta yrityksiltä tai yritysten yhteenliittymiltä.
  Jos Euroopan parlamentti pyytää tutkimusta, komissio toimittaa väliselonteon Euroopan parlamentille. Julkaistessaan selontekojaan komissio noudattaa salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä perussopimuksen 339 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio
  voi julkaista
  selonteon tiettyjä toimialoja tai tiettyjä tukivälineitä eri jäsenvaltioissa koskevan tutkimuksensa tuloksista ja pyytää huomautuksia jäsenvaltioilta ja asianomaisilta yrityksiltä tai yritysten yhteenliittymiltä.

voi julkaista

Komissio
  julkaisee verkkosivuillaan
  selonteon tiettyjä toimialoja tai tiettyjä tukivälineitä eri jäsenvaltioissa koskevan tutkimuksensa tuloksista ja pyytää huomautuksia jäsenvaltioilta ja asianomaisilta yrityksiltä tai yritysten yhteenliittymiltä.
  Jos Euroopan parlamentti pyytää tutkimusta, komissio toimittaa väliselonteon Euroopan parlamentille. Julkaistessaan selontekojaan komissio noudattaa salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä perussopimuksen 339 artiklan mukaisesti.

julkaisee verkkosivuillaan

Jos Euroopan parlamentti pyytää tutkimusta, komissio toimittaa väliselonteon Euroopan parlamentille. Julkaistessaan selontekojaan komissio noudattaa salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä perussopimuksen 339 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 26

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 11 kohta

1 artikla – 11 kohta

Asetus (EY) N:o 659/1999

23 a artikla – 2 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jos perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan tai 108 artiklan johdonmukainen soveltaminen sitä edellyttää, komissio voi omasta aloitteestaan esittää kirjallisia huomautuksia jäsenvaltioiden tuomioistuimille. Kyseessä olevan tuomioistuimen luvalla se voi esittää myös suullisia huomautuksia. | 2.   Jos perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan tai 108 artiklan johdonmukainen soveltaminen sitä edellyttää, komissio voi omasta aloitteestaan esittää kirjallisia huomautuksia jäsenvaltioiden tuomioistuimille. Kyseessä olevan tuomioistuimen luvalla se voi esittää myös suullisia huomautuksia.
  Komission huomautukset jäsenvaltioiden tuomioistuimille eivät sido tuomioistuimia. Komissio voi toimia tämän säännöksen nojalla vain unionin yleistä etua koskevista syistä (amicus curiae) eikä yhden osapuolen edun nimissä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jos perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan tai 108 artiklan johdonmukainen soveltaminen sitä edellyttää, komissio voi omasta aloitteestaan esittää kirjallisia huomautuksia jäsenvaltioiden tuomioistuimille. Kyseessä olevan tuomioistuimen luvalla se voi esittää myös suullisia huomautuksia.

2.   Jos perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan tai 108 artiklan johdonmukainen soveltaminen sitä edellyttää, komissio voi omasta aloitteestaan esittää kirjallisia huomautuksia jäsenvaltioiden tuomioistuimille. Kyseessä olevan tuomioistuimen luvalla se voi esittää myös suullisia huomautuksia.
  Komission huomautukset jäsenvaltioiden tuomioistuimille eivät sido tuomioistuimia. Komissio voi toimia tämän säännöksen nojalla vain unionin yleistä etua koskevista syistä (amicus curiae) eikä yhden osapuolen edun nimissä.

Komission huomautukset jäsenvaltioiden tuomioistuimille eivät sido tuomioistuimia. Komissio voi toimia tämän säännöksen nojalla vain unionin yleistä etua koskevista syistä (amicus curiae) eikä yhden osapuolen edun nimissä.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0026.

1

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/186 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/186

---

P7_TA(2013)0294

Satamavaltioiden suorittama valvonta ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta annetun direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 075/31)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0129), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0129),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 100 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0081/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 100 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0081/2012),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 11. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 11. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | kuultuaan alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

kuultuaan alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 17. huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 17. huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A7-0394/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A7-0394/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 299, 4.10.2012, s. 153.

---

P7_TC1-COD(2012)0062

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 2. heinäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta annetun direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä 2013/38/EU.)

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/187 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/187

---

P7_TA(2013)0295

Ajoneuvojen rekisteröintiasiakirjat ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 2. heinäkuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ajoneuvojen rekisteröintiasiakirjoista annetun neuvoston direktiivin 1999/37/EY muuttamisesta (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 075/32)

Tarkistus 1

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Olisi otettava käyttöön mahdollisuus peruuttaa ajoneuvon rekisteröinti esimerkiksi tapauksissa, joissa ajoneuvo on rekisteröity uudelleen toisessa jäsenvaltiossa tai purettu ja romutettu. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Olisi otettava käyttöön mahdollisuus peruuttaa ajoneuvon rekisteröinti esimerkiksi tapauksissa, joissa ajoneuvo on rekisteröity uudelleen toisessa jäsenvaltiossa tai purettu ja romutettu.

| (3) | Olisi otettava käyttöön mahdollisuus peruuttaa ajoneuvon rekisteröinti
  rekisteröintijäsenvaltiossa
  esimerkiksi tapauksissa, joissa ajoneuvo on rekisteröity uudelleen toisessa jäsenvaltiossa tai purettu ja romutettu. |
| --- | --- |

(3)

Olisi otettava käyttöön mahdollisuus peruuttaa ajoneuvon rekisteröinti
  rekisteröintijäsenvaltiossa
  esimerkiksi tapauksissa, joissa ajoneuvo on rekisteröity uudelleen toisessa jäsenvaltiossa tai purettu ja romutettu.

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Hallinnollisen taakan keventämiseksi ja jäsenvaltioiden välisen tietojenvaihdon helpottamiseksi ajoneuvoa koskevat tiedot olisi pidettävä kansallisissa rekistereissä. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Hallinnollisen taakan keventämiseksi ja jäsenvaltioiden välisen tietojenvaihdon helpottamiseksi ajoneuvoa koskevat tiedot olisi pidettävä kansallisissa rekistereissä.

| (4) | Hallinnollisen taakan keventämiseksi ja jäsenvaltioiden välisen tietojenvaihdon helpottamiseksi ajoneuvoa koskevat tiedot olisi pidettävä kansallisissa
  sähköisissä
  rekistereissä. |
| --- | --- |

(4)

Hallinnollisen taakan keventämiseksi ja jäsenvaltioiden välisen tietojenvaihdon helpottamiseksi ajoneuvoa koskevat tiedot olisi pidettävä kansallisissa
  sähköisissä
  rekistereissä.

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 a) | Petosten ja varastettujen autojen laittoman kaupan torjuntaan tarkoitettujen tarkastusten helpottamiseksi ja katsastustodistuksen voimassaolon tarkastamiseksi on tarpeen tehdä tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä tehokkaan tietojen vaihtojärjestelmän avulla käyttämällä kansallisia sähköisiä tietokantoja |

Komission teksti

Tarkistus

(4 a)

Petosten ja varastettujen autojen laittoman kaupan torjuntaan tarkoitettujen tarkastusten helpottamiseksi ja katsastustodistuksen voimassaolon tarkastamiseksi on tarpeen tehdä tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä tehokkaan tietojen vaihtojärjestelmän avulla käyttämällä kansallisia sähköisiä tietokantoja

Tarkistus 4

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 2 kohta

Direktiivi 1999/37/EY

2 artikla – e ja f kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | ”rekisteröinnin keskeyttämisellä”
  rajoitettua aikaa, jonka kuluessa
  ajoneuvoa ei saa käyttää tieliikenteessä
  ja joka ei johda uuteen rekisteröintiprosessiin
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

e)

”rekisteröinnin keskeyttämisellä”
  rajoitettua aikaa, jonka kuluessa
  ajoneuvoa ei saa käyttää tieliikenteessä
  ja joka ei johda uuteen rekisteröintiprosessiin
  ;

| e) | ”rekisteröinnin keskeyttämisellä”
  hallinnollista toimenpidettä, josta seuraa, että
  ajoneuvoa ei saa
  rajallisena ajanjaksona
  käyttää tieliikenteessä
  mutta sitä saa tämän ajanjakson jälkeen – edellyttäen, että keskeytyksen syyt ovat lakanneet olemasta voimassa – jälleen käyttää ilman uutta rekisteröintiprosessia
  ; |
| --- | --- |

e)

”rekisteröinnin keskeyttämisellä”
  hallinnollista toimenpidettä, josta seuraa, että
  ajoneuvoa ei saa
  rajallisena ajanjaksona
  käyttää tieliikenteessä
  mutta sitä saa tämän ajanjakson jälkeen – edellyttäen, että keskeytyksen syyt ovat lakanneet olemasta voimassa – jälleen käyttää ilman uutta rekisteröintiprosessia
  ;

| f) | ”rekisteröinnin peruuttamisella” toimenpidettä, jolla
  lupa ajoneuvon käyttämiseen tieliikenteessä perutaan pysyvästi
  ja joka johtaa uuteen rekisteröintiprosessiin. |
| --- | --- |

f)

”rekisteröinnin peruuttamisella” toimenpidettä, jolla
  lupa ajoneuvon käyttämiseen tieliikenteessä perutaan pysyvästi
  ja joka johtaa uuteen rekisteröintiprosessiin.

| f) | ”rekisteröinnin peruuttamisella” toimenpidettä, jolla
  toimivaltainen viranomainen peruu pysyvästi luvan ajoneuvon käyttämiseen tieliikenteessä
  ja joka johtaa uuteen rekisteröintiprosessiin,
  jos ajoneuvoa on tarkoitus käyttää uudelleen tieliikenteessä
  .
  Rekisteröintitodistuksen haltija voi esittää toimivaltaiselle viranomaiselle pyynnön rekisteröinnin peruuttamisesta. |
| --- | --- |

f)

”rekisteröinnin peruuttamisella” toimenpidettä, jolla
  toimivaltainen viranomainen peruu pysyvästi luvan ajoneuvon käyttämiseen tieliikenteessä
  ja joka johtaa uuteen rekisteröintiprosessiin,
  jos ajoneuvoa on tarkoitus käyttää uudelleen tieliikenteessä
  .
  Rekisteröintitodistuksen haltija voi esittää toimivaltaiselle viranomaiselle pyynnön rekisteröinnin peruuttamisesta.

Tarkistus 5

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 3 kohta

Direktiivi 1999/37/EY

3 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”4.   Jäsenvaltioiden on säilytettävä tiedot kaikista alueellaan rekisteröidyistä ajoneuvoista sähköisessä rekisterissä. Rekisterissä
  olevissa tiedoissa on oltava
  kaikki
  liitteen I mukaiset kohdat
  ja [määräaikaisista katsastuksista] annetun asetuksen XX/XX/XX mukaisten pakollisten katsastusten tulokset. Niiden on asetettava ajoneuvojen tekniset tiedot toimivaltaisten viranomaisten tai katsastuksiin osallistuvien katsastusasemien saataville.” | ”4.   Jäsenvaltioiden on säilytettävä tiedot kaikista alueellaan rekisteröidyistä ajoneuvoista sähköisessä rekisterissä. Rekisterissä
  olevien tietojen on sisällettävä
  kaikki
  liitteessä I olevien II.4–II.7 kohtien mukaiset tiedot
  ja [määräaikaisista katsastuksista] annetun asetuksen XX/XX/XX mukaisten
  määräaikaisten tai muiden
  pakollisten katsastusten tulokset. Niiden on asetettava ajoneuvojen tekniset tiedot toimivaltaisten viranomaisten tai katsastuksiin osallistuvien katsastusasemien saataville.” |

Komission teksti

Tarkistus

”4.   Jäsenvaltioiden on säilytettävä tiedot kaikista alueellaan rekisteröidyistä ajoneuvoista sähköisessä rekisterissä. Rekisterissä
  olevissa tiedoissa on oltava
  kaikki
  liitteen I mukaiset kohdat
  ja [määräaikaisista katsastuksista] annetun asetuksen XX/XX/XX mukaisten pakollisten katsastusten tulokset. Niiden on asetettava ajoneuvojen tekniset tiedot toimivaltaisten viranomaisten tai katsastuksiin osallistuvien katsastusasemien saataville.”

”4.   Jäsenvaltioiden on säilytettävä tiedot kaikista alueellaan rekisteröidyistä ajoneuvoista sähköisessä rekisterissä. Rekisterissä
  olevien tietojen on sisällettävä
  kaikki
  liitteessä I olevien II.4–II.7 kohtien mukaiset tiedot
  ja [määräaikaisista katsastuksista] annetun asetuksen XX/XX/XX mukaisten
  määräaikaisten tai muiden
  pakollisten katsastusten tulokset. Niiden on asetettava ajoneuvojen tekniset tiedot toimivaltaisten viranomaisten tai katsastuksiin osallistuvien katsastusasemien saataville.”

Tarkistus 6

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 3 kohta

Direktiivi 1999/37/EY

3 a artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Keskeyttämisen on oltava voimassa siihen saakka, kun ajoneuvo on läpäissyt uuden katsastuksen. Kun katsastus on läpäisty, rekisteröintiviranomaisen on viipymättä hyväksyttävä uudelleen ajoneuvon käyttö tieliikenteessä. | Keskeyttämisen on oltava voimassa siihen saakka, kun ajoneuvo on läpäissyt uuden katsastuksen. Kun katsastus on läpäisty, rekisteröintiviranomaisen on viipymättä hyväksyttävä uudelleen ajoneuvon käyttö tieliikenteessä
  , eikä uutta rekisteröintiprosessia tarvita. |

Komission teksti

Tarkistus

Keskeyttämisen on oltava voimassa siihen saakka, kun ajoneuvo on läpäissyt uuden katsastuksen. Kun katsastus on läpäisty, rekisteröintiviranomaisen on viipymättä hyväksyttävä uudelleen ajoneuvon käyttö tieliikenteessä.

Keskeyttämisen on oltava voimassa siihen saakka, kun ajoneuvo on läpäissyt uuden katsastuksen. Kun katsastus on läpäisty, rekisteröintiviranomaisen on viipymättä hyväksyttävä uudelleen ajoneuvon käyttö tieliikenteessä
  , eikä uutta rekisteröintiprosessia tarvita.

Tarkistus 7

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 3 kohta

Direktiivi 1999/37/EY

3 a artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jos rekisteröintijäsenvaltion viranomainen saa ilmoituksen siitä, että ajoneuvoa on käsitelty direktiivin 2000/53/EY mukaisena romuajoneuvona, rekisteröinti on peruutettava ja kyseinen tieto on lisättävä sen sähköiseen rekisteriin.” | 2.   Jos rekisteröintijäsenvaltion viranomainen saa ilmoituksen siitä, että ajoneuvoa on käsitelty
  romuajoneuvoista 18 päivänä syyskuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin 2000/53/EY mukaisena romuajoneuvona, rekisteröinti on peruutettava ja kyseinen tieto on lisättävä sen sähköiseen rekisteriin.
  Peruutus ei tällöin edellytä uutta rekisteröintiprosessia.
  ” |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Jos rekisteröintijäsenvaltion viranomainen saa ilmoituksen siitä, että ajoneuvoa on käsitelty direktiivin 2000/53/EY mukaisena romuajoneuvona, rekisteröinti on peruutettava ja kyseinen tieto on lisättävä sen sähköiseen rekisteriin.”

2.   Jos rekisteröintijäsenvaltion viranomainen saa ilmoituksen siitä, että ajoneuvoa on käsitelty
  romuajoneuvoista 18 päivänä syyskuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin 2000/53/EY mukaisena romuajoneuvona, rekisteröinti on peruutettava ja kyseinen tieto on lisättävä sen sähköiseen rekisteriin.
  Peruutus ei tällöin edellytä uutta rekisteröintiprosessia.
  ”

Tarkistus 8

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 4 kohta

Direktiivi 1999/37/EY

5 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4. | Lisätään 5 artiklaan
  kohta
  seuraavasti: |

Komission teksti

Tarkistus

4.

Lisätään 5 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

| 4. | Lisätään 5 artiklaan
  kohdat
  seuraavasti: |
| --- | --- |

4.

Lisätään 5 artiklaan
  kohdat
  seuraavasti:

”3.   Jos jäsenvaltio vastaanottaa ilmoituksen siitä, että ajoneuvo on rekisteröity uudelleen toisessa jäsenvaltiossa, sen on peruutettava kyseisen ajoneuvon rekisteröinti alueellaan.”

”3.   Jos jäsenvaltio vastaanottaa ilmoituksen siitä, että ajoneuvo on rekisteröity uudelleen toisessa jäsenvaltiossa, sen on peruutettava kyseisen ajoneuvon rekisteröinti alueellaan.

3 a.
     
  Jos ajoneuvo rekisteröidään uudelleen toisessa jäsenvaltiossa ja tieto viimeksi suoritetusta katsastuksesta sekä seuraavan katsastuksen ajankohta käyvät ilmi rekisteröintitodistuksesta, jäsenvaltion, jossa ajoneuvo rekisteröidään uudelleen, on uutta rekisteröintitodistusta myöntäessään tunnustettava katsastustodistuksen voimassaolo ja, jos katsastustodistus on voimassa uudelleenrekisteröintijäsenvaltiossa sovellettavien katsastusmääräaikojen mukaisesti, ilmoitettava tämä uudessa rekisteröintitodistuksessa.

3 b.
     
  Jos ajoneuvon omistaja vaihtuu ja tieto viimeksi suoritetusta katsastuksesta sekä seuraavan katsastuksen ajankohta käyvät ilmi rekisteröintitodistuksesta, kyseisen jäsenvaltion on uutta rekisteröintitodistusta uudelle omistajalle myöntäessään tunnustettava katsastustodistuksen voimassaolo ja ilmoitettava tämä uudessa rekisteröintitodistuksessa.
  ”

Tarkistus 9

Tarkistus 9

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 5 kohta

1 artikla – 5 kohta

Direktiivi 1999/37/EY

7 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2. | Siirretään
  6 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle määrittämättömäksi ajaksi
  tämän
  asetuksen
  voimaantulopäivästä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.

Siirretään
  6 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle määrittämättömäksi ajaksi
  tämän
  asetuksen
  voimaantulopäivästä.

6 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle määrittämättömäksi ajaksi

asetuksen

| 2. | Siirretään
  komissiolle viiden vuoden ajaksi
  tämän
  direktiivin
  voimaantulopäivästä
  lukien valta antaa 6 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä
  .
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta sitä viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä
  . |
| --- | --- |

2.

Siirretään
  komissiolle viiden vuoden ajaksi
  tämän
  direktiivin
  voimaantulopäivästä
  lukien valta antaa 6 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä
  .
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta sitä viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä
  .

komissiolle viiden vuoden ajaksi

direktiivin

lukien valta antaa 6 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä

Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta sitä viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä

Tarkistus 10

Tarkistus 10

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 6 a kohta (uusi)

1 artikla – 6 a kohta (uusi)

Direktiivi 1999/37/EY

9 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  Korvataan 9 artikla seuraavasti: |
| | ”Jäsenvaltioiden on avustettava toisiaan tämän direktiivin täytäntöönpanossa. Ne voivat vaihtaa tietoja kahden- tai monenvälisesti erityisesti ajoneuvon laillisuuden tarkistamiseksi tarvittaessa jäsenvaltiossa, jossa se aikaisemmin oli rekisteröity, ennen sen rekisteröintiä. Tarkistuksessa voidaan käyttää apuna erityisesti yhteenliitettyjä sähköisiä järjestelmiä, jolloin kansalliset sähköiset tietokannat annetaan muiden jäsenvaltioiden käyttöön.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 a.
     
  Korvataan 9 artikla seuraavasti:

6 a.

Korvataan 9 artikla seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden on avustettava toisiaan tämän direktiivin täytäntöönpanossa. Ne voivat vaihtaa tietoja kahden- tai monenvälisesti erityisesti ajoneuvon laillisuuden tarkistamiseksi tarvittaessa jäsenvaltiossa, jossa se aikaisemmin oli rekisteröity, ennen sen rekisteröintiä. Tarkistuksessa voidaan käyttää apuna erityisesti yhteenliitettyjä sähköisiä järjestelmiä, jolloin kansalliset sähköiset tietokannat annetaan muiden jäsenvaltioiden käyttöön.”

Tarkistus 11

Tarkistus 11

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 6 b kohta (uusi)

1 artikla – 6 b kohta (uusi)

Direktiivi 1999/37/EY

Liite I – II.5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 b. | Lisätään liitteessä I olevaan II.5 kohtaan alakohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 b.

6 b.

Lisätään liitteessä I olevaan II.5 kohtaan alakohta seuraavasti:

| ”(Y) | todiste (esimerkiksi leima, päiväys, allekirjoitus) liikennekelpoisuudesta ja seuraavan katsastuksen ajankohta (toistetaan niin usein kuin on tarpeen).” |
| --- | --- |

”(Y)

---

(1)  Tarkistusten hyväksymisen jälkeen asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 57 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A7-0199/2013).

1

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/192 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/192

---

P7_TA(2013)0296

Hyötyajoneuvojen liikennekelpoisuutta koskevat tarkastukset ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 2. heinäkuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionissa liikennöivien hyötyajoneuvojen liikennekelpoisuutta koskevista teknisistä tienvarsitarkastuksista ja direktiivin 2000/30/EY kumoamisesta (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 075/33)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Katsastus on osa laajempaa järjestelmää, jolla varmistetaan, että ajoneuvot pidetään turvallisessa ja ympäristön kannalta hyväksyttävässä kunnossa niiden käytön ajan. Järjestelmään olisi kuuluttava kaikkien ajoneuvojen määräaikaiset katsastukset, kaupallisessa tieliikenteessä käytettävien ajoneuvojen tekniset tienvarsitarkastukset ja ajoneuvojen rekisteröintimenettelyä koskevat säännökset,
  jotta varmistetaan, että
  välittömän vaaran tieliikenneturvallisuudelle
  aiheuttavia ajoneuvoja ei käytetä maanteillä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Katsastus on osa laajempaa järjestelmää, jolla varmistetaan, että ajoneuvot pidetään turvallisessa ja ympäristön kannalta hyväksyttävässä kunnossa niiden käytön ajan. Järjestelmään olisi kuuluttava kaikkien ajoneuvojen määräaikaiset katsastukset, kaupallisessa tieliikenteessä käytettävien ajoneuvojen tekniset tienvarsitarkastukset ja ajoneuvojen rekisteröintimenettelyä koskevat säännökset,
  jotta varmistetaan, että
  välittömän vaaran tieliikenneturvallisuudelle
  aiheuttavia ajoneuvoja ei käytetä maanteillä
  .

| (3) | Katsastus on osa laajempaa järjestelmää, jolla varmistetaan, että ajoneuvot pidetään turvallisessa ja ympäristön kannalta hyväksyttävässä kunnossa niiden käytön ajan. Järjestelmään olisi kuuluttava kaikkien ajoneuvojen määräaikaiset katsastukset, kaupallisessa tieliikenteessä käytettävien ajoneuvojen tekniset tienvarsitarkastukset ja ajoneuvojen rekisteröintimenettelyä koskevat säännökset
  . Määräaikaisten katsastusten olisi oltava pääasiallinen keino varmistaa ajoneuvojen liikennekelpoisuus. Hyötyajoneuvojen teknisillä tienvarsitarkastuksilla olisi ainoastaan täydennettävä määräaikaisia katsastuksia, ja ne olisi kohdennettava ajoneuvoihin
  ,
  jotka aiheuttavat
  välittömän vaaran tieliikenneturvallisuudelle. |
| --- | --- |

(3)

Katsastus on osa laajempaa järjestelmää, jolla varmistetaan, että ajoneuvot pidetään turvallisessa ja ympäristön kannalta hyväksyttävässä kunnossa niiden käytön ajan. Järjestelmään olisi kuuluttava kaikkien ajoneuvojen määräaikaiset katsastukset, kaupallisessa tieliikenteessä käytettävien ajoneuvojen tekniset tienvarsitarkastukset ja ajoneuvojen rekisteröintimenettelyä koskevat säännökset
  . Määräaikaisten katsastusten olisi oltava pääasiallinen keino varmistaa ajoneuvojen liikennekelpoisuus. Hyötyajoneuvojen teknisillä tienvarsitarkastuksilla olisi ainoastaan täydennettävä määräaikaisia katsastuksia, ja ne olisi kohdennettava ajoneuvoihin
  ,
  jotka aiheuttavat
  välittömän vaaran tieliikenneturvallisuudelle.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Unionissa on hyväksytty useita ajoneuvojen turvallisuutta koskevia teknisiä normeja ja vaatimuksia. On kuitenkin tarpeen varmistaa ilmoittamattomien tienvarsitarkastusten järjestelmällä, että markkinoille saatetut ajoneuvot
  täyttävät turvallisuusnormit
  koko käyttöikänsä ajan. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Unionissa on hyväksytty useita ajoneuvojen turvallisuutta koskevia teknisiä normeja ja vaatimuksia. On kuitenkin tarpeen varmistaa ilmoittamattomien tienvarsitarkastusten järjestelmällä, että markkinoille saatetut ajoneuvot
  täyttävät turvallisuusnormit
  koko käyttöikänsä ajan.

| (4) | Unionissa on hyväksytty useita ajoneuvojen turvallisuutta koskevia teknisiä normeja ja vaatimuksia
  sekä ympäristönormeja
  . On kuitenkin tarpeen varmistaa ilmoittamattomien
  teknisten
  tienvarsitarkastusten järjestelmällä, että markkinoille saatetut ajoneuvot
  säilyvät teknisesti liikennekelpoisina
  koko käyttöikänsä ajan. |
| --- | --- |

(4)

Unionissa on hyväksytty useita ajoneuvojen turvallisuutta koskevia teknisiä normeja ja vaatimuksia
  sekä ympäristönormeja
  . On kuitenkin tarpeen varmistaa ilmoittamattomien
  teknisten
  tienvarsitarkastusten järjestelmällä, että markkinoille saatetut ajoneuvot
  säilyvät teknisesti liikennekelpoisina
  koko käyttöikänsä ajan.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Kuten direktiivin 2000/30/EY täytäntöönpanoa koskevasta komission kertomuksesta käy ilmi, monista tienvarsitarkastuksia varten pysäytetyistä ajoneuvoista ei löydetä puutteita, ja siksi ajoneuvojen valinnan tienvarsitarkastukseen olisi perustuttava liikenteenharjoittajien riskiprofiiliin ja tarkastukset olisi kohdennettava suuren riskin yrityksiin, jotta vähennetään asianmukaisesti ajoneuvojaan huoltaviin yrittäjiin kohdistuvaa rasitetta. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 a)

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Tienvarsitarkastukset olisi pantava täytäntöön
  riskiluokitusjärjestelmällä. Jäsenvaltiot voivat käyttää tieliikenteen sosiaalilainsäädännöstä annettujen neuvoston asetusten (ETY) N:o 3820/85 ja (ETY) N:o 3821/85 täytäntöönpanoa koskevista vähimmäisedellytyksistä ja neuvoston direktiivin 88/599/ETY kumoamisesta 15 päivänä maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/22/EY 9 artiklan mukaista riskiluokitusjärjestelmää. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Tienvarsitarkastukset olisi pantava täytäntöön
  riskiluokitusjärjestelmällä. Jäsenvaltiot voivat käyttää tieliikenteen sosiaalilainsäädännöstä annettujen neuvoston asetusten (ETY) N:o 3820/85 ja (ETY) N:o 3821/85 täytäntöönpanoa koskevista vähimmäisedellytyksistä ja neuvoston direktiivin 88/599/ETY kumoamisesta 15 päivänä maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/22/EY 9 artiklan mukaista riskiluokitusjärjestelmää.

| (6) | Tekniset
  tienvarsitarkastukset olisi
  näin ollen
  pantava täytäntöön
  käyttäen riskiluokitusjärjestelmää, joka perustuu yhdenmukaistetuissa katsastustodistuksissa ja tienvarsitarkastusraporteissa ilmoitettujen, yksittäisten yritysten käyttämissä ajoneuvoissa havaittujen puutteiden lukumäärään ja vakavuuteen. |
| --- | --- |

(6)

Tekniset
  tienvarsitarkastukset olisi
  näin ollen
  pantava täytäntöön
  käyttäen riskiluokitusjärjestelmää, joka perustuu yhdenmukaistetuissa katsastustodistuksissa ja tienvarsitarkastusraporteissa ilmoitettujen, yksittäisten yritysten käyttämissä ajoneuvoissa havaittujen puutteiden lukumäärään ja vakavuuteen.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 a) | Kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden välisen hyötyajoneuvoliikenteen määrä ja jotta vältetään kaikkea ajoneuvon rekisteröintimaahan perustuvaa syrjintää, riskiluokitusjärjestelmä olisi pantava täytäntöön koko unionissa ja sen olisi perustuttava määräaikaisten katsastusten ja tienvarsitarkastusten riittävään yhdenmukaistamiseen kaikkien jäsenvaltioiden välillä. |

Komission teksti

Tarkistus

(6 a)

Kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden välisen hyötyajoneuvoliikenteen määrä ja jotta vältetään kaikkea ajoneuvon rekisteröintimaahan perustuvaa syrjintää, riskiluokitusjärjestelmä olisi pantava täytäntöön koko unionissa ja sen olisi perustuttava määräaikaisten katsastusten ja tienvarsitarkastusten riittävään yhdenmukaistamiseen kaikkien jäsenvaltioiden välillä.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 b) | Maantieliikenteen harjoittajan ammatin harjoittamisen edellytyksiä koskevista yhteisistä säännöistä 21 päivänä lokakuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1071/2009 otettiin käyttöön kansallisten sähköisten rekisterien yhteenliittämisjärjestelmä (ERRU). ERRU mahdollistaa kuljetusyritysten kansallisten sähköisten rekisterien yhteenliittämisen koko unionissa henkilötietojen suojaa koskevien unionin säännösten mukaisesti. Käyttämällä kyseistä järjestelmää, jota kunkin jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen hallinnoi, helpotetaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja vähennetään yrityksille ja hallintoelimille tarkistuksista aiheutuvia kustannuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(6 b)

Maantieliikenteen harjoittajan ammatin harjoittamisen edellytyksiä koskevista yhteisistä säännöistä 21 päivänä lokakuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1071/2009 otettiin käyttöön kansallisten sähköisten rekisterien yhteenliittämisjärjestelmä (ERRU). ERRU mahdollistaa kuljetusyritysten kansallisten sähköisten rekisterien yhteenliittämisen koko unionissa henkilötietojen suojaa koskevien unionin säännösten mukaisesti. Käyttämällä kyseistä järjestelmää, jota kunkin jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen hallinnoi, helpotetaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja vähennetään yrityksille ja hallintoelimille tarkistuksista aiheutuvia kustannuksia.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 a) | Maatalousajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 40 km/h, käytetään joissakin tapauksissa kuorma-autojen sijaan kaupallisessa maanteiden tavaraliikenteessä. On tärkeää varmistaa, että tällä tavalla käytettyjä maatalousajoneuvoja kohdellaan teknisten tienvarsitarkastusten suhteen samalla tavalla kuin kuorma-autoja. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 a)

Maatalousajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 40 km/h, käytetään joissakin tapauksissa kuorma-autojen sijaan kaupallisessa maanteiden tavaraliikenteessä. On tärkeää varmistaa, että tällä tavalla käytettyjä maatalousajoneuvoja kohdellaan teknisten tienvarsitarkastusten suhteen samalla tavalla kuin kuorma-autoja.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Tarpeettoman hallinnollisen taakan ja turhien kustannusten välttämiseksi sekä tarkastusten tehokkuuden parantamiseksi tarkastukseen
  olisi valittava
  ensisijaisesti sellaiset ajoneuvot, joita käyttävät tieliikenneturvallisuus- ja ympäristönormeja noudattamattomat yritykset, kun taas vastuulliset, turvallisuusnormeja noudattavat ja ajoneuvojaan moitteettomasti huoltavat liikenteenharjoittajat
  olisi palkittava
  tekemällä niiden ajoneuvoille vähemmän tarkastuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Tarpeettoman hallinnollisen taakan ja turhien kustannusten välttämiseksi sekä tarkastusten tehokkuuden parantamiseksi tarkastukseen
  olisi valittava
  ensisijaisesti sellaiset ajoneuvot, joita käyttävät tieliikenneturvallisuus- ja ympäristönormeja noudattamattomat yritykset, kun taas vastuulliset, turvallisuusnormeja noudattavat ja ajoneuvojaan moitteettomasti huoltavat liikenteenharjoittajat
  olisi palkittava
  tekemällä niiden ajoneuvoille vähemmän tarkastuksia.

| (10) | Tarpeettoman hallinnollisen taakan ja turhien kustannusten välttämiseksi sekä tarkastusten tehokkuuden parantamiseksi
  toimivaltaisen kansallisten viranomaisten olisi voitava päättää, että
  tarkastukseen
  valitaan
  ensisijaisesti sellaiset ajoneuvot, joita käyttävät tieliikenneturvallisuus- ja ympäristönormeja noudattamattomat yritykset, kun taas vastuulliset, turvallisuusnormeja noudattavat ja ajoneuvojaan moitteettomasti huoltavat liikenteenharjoittajat
  palkitaan
  tekemällä niiden ajoneuvoille vähemmän tarkastuksia. |
| --- | --- |

(10)

Tarpeettoman hallinnollisen taakan ja turhien kustannusten välttämiseksi sekä tarkastusten tehokkuuden parantamiseksi
  toimivaltaisen kansallisten viranomaisten olisi voitava päättää, että
  tarkastukseen
  valitaan
  ensisijaisesti sellaiset ajoneuvot, joita käyttävät tieliikenneturvallisuus- ja ympäristönormeja noudattamattomat yritykset, kun taas vastuulliset, turvallisuusnormeja noudattavat ja ajoneuvojaan moitteettomasti huoltavat liikenteenharjoittajat
  palkitaan
  tekemällä niiden ajoneuvoille vähemmän tarkastuksia.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Liikennekelpoisuutta koskeviin teknisiin tienvarsitarkastuksiin olisi kuuluttava alustava tarkastus ja tarvittaessa yksityiskohtaisempi tarkastus. Molemmissa tapauksissa olisi tarkastettava ajoneuvojen asiaankuuluvat osat ja järjestelmät. Jotta tarkastuksista saataisiin yhdenmukaiset, olisi otettava käyttöön kaikkia mahdollisia tarkastuskohteita koskevat testausmenetelmät ja esitettävä esimerkit puutteista ja siitä, miten ne arvioidaan niiden vakavuuden perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Liikennekelpoisuutta koskeviin teknisiin tienvarsitarkastuksiin olisi kuuluttava alustava tarkastus ja tarvittaessa yksityiskohtaisempi tarkastus. Molemmissa tapauksissa olisi tarkastettava ajoneuvojen asiaankuuluvat osat ja järjestelmät. Jotta tarkastuksista saataisiin yhdenmukaiset, olisi otettava käyttöön kaikkia mahdollisia tarkastuskohteita koskevat testausmenetelmät ja esitettävä esimerkit puutteista ja siitä, miten ne arvioidaan niiden vakavuuden perusteella.

| (11) | Liikennekelpoisuutta koskeviin teknisiin tienvarsitarkastuksiin olisi kuuluttava alustava tarkastus ja tarvittaessa yksityiskohtaisempi tarkastus. Molemmissa tapauksissa olisi tarkastettava ajoneuvojen asiaankuuluvat osat ja järjestelmät
  , mukaan lukien lastin kiinnitys
  . Jotta tarkastuksista saataisiin yhdenmukaiset, olisi otettava käyttöön kaikkia mahdollisia tarkastuskohteita koskevat testausmenetelmät ja esitettävä esimerkit puutteista ja siitä, miten ne arvioidaan niiden vakavuuden perusteella.
  Olisi kannustettava siihen, että käytetään lastin kiinnittämistä ja sen arviointia koskevia normeja. |
| --- | --- |

(11)

Liikennekelpoisuutta koskeviin teknisiin tienvarsitarkastuksiin olisi kuuluttava alustava tarkastus ja tarvittaessa yksityiskohtaisempi tarkastus. Molemmissa tapauksissa olisi tarkastettava ajoneuvojen asiaankuuluvat osat ja järjestelmät
  , mukaan lukien lastin kiinnitys
  . Jotta tarkastuksista saataisiin yhdenmukaiset, olisi otettava käyttöön kaikkia mahdollisia tarkastuskohteita koskevat testausmenetelmät ja esitettävä esimerkit puutteista ja siitä, miten ne arvioidaan niiden vakavuuden perusteella.
  Olisi kannustettava siihen, että käytetään lastin kiinnittämistä ja sen arviointia koskevia normeja.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 a) | Koska renkaiden toimivuus riippuu suuresti rengaspaineesta, olisi harkittava YK:n Euroopan talouskomission (UNECE) säännössä 64.02 määritellyn rengaspaineen seurantajärjestelmän pakollisen asentamisen ulottamista hyötyajoneuvoihin ja tällaisten järjestelmien toimivuus olisi tarvittaessa tarkastettava teknisissä tienvarsitarkastuksissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 a)

Koska renkaiden toimivuus riippuu suuresti rengaspaineesta, olisi harkittava YK:n Euroopan talouskomission (UNECE) säännössä 64.02 määritellyn rengaspaineen seurantajärjestelmän pakollisen asentamisen ulottamista hyötyajoneuvoihin ja tällaisten järjestelmien toimivuus olisi tarvittaessa tarkastettava teknisissä tienvarsitarkastuksissa.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 b) | Jäsenvaltiot voivat tarkastaa teknisten tienvarsitarkastusten aikana lastin kiinnityksen voimassa olevien normien mukaisesti. Tarkastusten tulosta ei pitäisi ottaa huomioon riskiluokitusjärjestelmässä ennen kuin lastin kiinnittämistä koskevat säännöt on yhdenmukaistettu unionin tasolla. Ennen tällaisen yhdenmukaistamisen toteutumista olisi kannustettava käyttämään arvioinnissa eurooppalaisia normeja ja maantieliikenteen lastin kiinnittämisten parhaita käytänteitä koskevia eurooppalaisia ohjeita (the European Best Practice Guidelines on Cargo Securing for Road Transport). |

Komission teksti

Tarkistus

(11 b)

Jäsenvaltiot voivat tarkastaa teknisten tienvarsitarkastusten aikana lastin kiinnityksen voimassa olevien normien mukaisesti. Tarkastusten tulosta ei pitäisi ottaa huomioon riskiluokitusjärjestelmässä ennen kuin lastin kiinnittämistä koskevat säännöt on yhdenmukaistettu unionin tasolla. Ennen tällaisen yhdenmukaistamisen toteutumista olisi kannustettava käyttämään arvioinnissa eurooppalaisia normeja ja maantieliikenteen lastin kiinnittämisten parhaita käytänteitä koskevia eurooppalaisia ohjeita (the European Best Practice Guidelines on Cargo Securing for Road Transport).

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Teknisiä tienvarsitarkastuksia koskevat raportit laaditaan useissa jäsenvaltioissa sähköisesti. Tällaisissa tapauksissa
  kuljettajalle
  olisi
  annettava tarkastusraportin tuloste
  . Kaikki tienvarsitarkastusten aikana kerätyt tiedot olisi siirrettävä jäsenvaltioiden yhteiseen tietokantaan, jotta ne voidaan käsitellä helpommin ja siirtää aiheuttamatta ylimääräistä hallinnollista taakkaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Teknisiä tienvarsitarkastuksia koskevat raportit laaditaan useissa jäsenvaltioissa sähköisesti. Tällaisissa tapauksissa
  kuljettajalle
  olisi
  annettava tarkastusraportin tuloste
  . Kaikki tienvarsitarkastusten aikana kerätyt tiedot olisi siirrettävä jäsenvaltioiden yhteiseen tietokantaan, jotta ne voidaan käsitellä helpommin ja siirtää aiheuttamatta ylimääräistä hallinnollista taakkaa.

| (12) | Teknisiä tienvarsitarkastuksia koskevat raportit laaditaan useissa jäsenvaltioissa sähköisesti. Tällaisissa tapauksissa olisi
  hyödynnettävä täysimääräisesti sähköisen viestinnän tarjoamia etuja ja tarkastusraporttien tulostaminen olisi rajoitettava minimiin
  . Kaikki tienvarsitarkastusten aikana kerätyt tiedot olisi siirrettävä jäsenvaltioiden yhteiseen tietokantaan, jotta ne voidaan käsitellä helpommin ja siirtää aiheuttamatta
  mitään
  ylimääräistä hallinnollista taakkaa. |
| --- | --- |

(12)

Teknisiä tienvarsitarkastuksia koskevat raportit laaditaan useissa jäsenvaltioissa sähköisesti. Tällaisissa tapauksissa olisi
  hyödynnettävä täysimääräisesti sähköisen viestinnän tarjoamia etuja ja tarkastusraporttien tulostaminen olisi rajoitettava minimiin
  . Kaikki tienvarsitarkastusten aikana kerätyt tiedot olisi siirrettävä jäsenvaltioiden yhteiseen tietokantaan, jotta ne voidaan käsitellä helpommin ja siirtää aiheuttamatta
  mitään
  ylimääräistä hallinnollista taakkaa.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Liikkuvien tarkastusyksikköjen käyttö vähentää liikenteenharjoittajille aiheutuvia viivästyksiä ja kustannuksia, sillä yksityiskohtaisemmat tarkastukset voidaan tehdä suoraan tien varrella. Yksityiskohtaisemmat tarkastukset voidaan
  tietyissä olosuhteissa
  tehdä myös katsastusasemalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Liikkuvien tarkastusyksikköjen käyttö vähentää liikenteenharjoittajille aiheutuvia viivästyksiä ja kustannuksia, sillä yksityiskohtaisemmat tarkastukset voidaan tehdä suoraan tien varrella. Yksityiskohtaisemmat tarkastukset voidaan
  tietyissä olosuhteissa
  tehdä myös katsastusasemalla.

| (13) | Liikkuvien tarkastusyksikköjen käyttö vähentää liikenteenharjoittajille aiheutuvia viivästyksiä ja kustannuksia, sillä yksityiskohtaisemmat tarkastukset voidaan tehdä suoraan tien varrella. Yksityiskohtaisemmat tarkastukset voidaan tehdä myös katsastusasemalla
  , kun tämä on lähistöllä
  . |
| --- | --- |

(13)

Liikkuvien tarkastusyksikköjen käyttö vähentää liikenteenharjoittajille aiheutuvia viivästyksiä ja kustannuksia, sillä yksityiskohtaisemmat tarkastukset voidaan tehdä suoraan tien varrella. Yksityiskohtaisemmat tarkastukset voidaan tehdä myös katsastusasemalla
  , kun tämä on lähistöllä
  .

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | Alustavia tienvarsitarkastuksia tekevällä henkilöstöllä olisi oltava asianmukaiset taidot, jotta he voivat suorittaa silmämääräiset tutkimukset tehokkaasti. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

Alustavia tienvarsitarkastuksia tekevällä henkilöstöllä olisi oltava asianmukaiset taidot, jotta he voivat suorittaa silmämääräiset tutkimukset tehokkaasti.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (14 a) | Yrityksiltä tai kuljettajilta ei pitäisi periä mitään maksua alustavan teknisen tienvarsitarkastuksen suorittamisesta. Jotta voidaan alentaa kustannuksia, jotka aiheutuvat teknisen välineistön käyttämisestä yksityiskohtaisempaan tienvarsitarkastukseen joko liikuteltavassa tarkastusyksikössä tai lähistöllä olevalla katsastusasemalla, jäsenvaltioiden olisi voitava periä maksu, jos on havaittu merkittäviä tai vaarallisia puutteita, mikä osoittaa, että ajoneuvoa käyttävä yritys ei ole täyttänyt velvollisuuttaan pitää ajoneuvo liikennekelpoisena. Jotta rajoitetaan tällaisten yritysten taloudellista rasitetta, maksu ei saisi olla suurempi kuin saman ajoneuvoluokan määräaikaisesta katsastuksesta suoritettava maksu. Näiden maksujen perimisestä saatavat tulot olisi käytettävä tieliikenneturvallisuuden parantamiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(14 a)

Yrityksiltä tai kuljettajilta ei pitäisi periä mitään maksua alustavan teknisen tienvarsitarkastuksen suorittamisesta. Jotta voidaan alentaa kustannuksia, jotka aiheutuvat teknisen välineistön käyttämisestä yksityiskohtaisempaan tienvarsitarkastukseen joko liikuteltavassa tarkastusyksikössä tai lähistöllä olevalla katsastusasemalla, jäsenvaltioiden olisi voitava periä maksu, jos on havaittu merkittäviä tai vaarallisia puutteita, mikä osoittaa, että ajoneuvoa käyttävä yritys ei ole täyttänyt velvollisuuttaan pitää ajoneuvo liikennekelpoisena. Jotta rajoitetaan tällaisten yritysten taloudellista rasitetta, maksu ei saisi olla suurempi kuin saman ajoneuvoluokan määräaikaisesta katsastuksesta suoritettava maksu. Näiden maksujen perimisestä saatavat tulot olisi käytettävä tieliikenneturvallisuuden parantamiseen.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Jotta jäsenvaltioiden tietojenvaihdon tehokkuus voitaisiin varmistaa, kussakin jäsenvaltiossa olisi oltava yksi yhteyspisteenä toimiva elin, jonka kautta pidetään yhteyttä muihin asiaankuuluviin toimivaltaisiin viranomaisiin. Kyseisen elimen olisi myös kerättävä asiaankuuluvat tilastot. Jäsenvaltioiden olisi lisäksi sovellettava alueellaan johdonmukaista kansallista täytäntöönpanostrategiaa, jonka toteuttamisen koordinointiin ne voivat nimetä erityisen elimen. Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten olisi määriteltävä menettelyt, joissa vahvistetaan toimitettavia tietoja koskevat määräajat ja sisältö. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Jotta jäsenvaltioiden tietojenvaihdon tehokkuus voitaisiin varmistaa, kussakin jäsenvaltiossa olisi oltava yksi yhteyspisteenä toimiva elin, jonka kautta pidetään yhteyttä muihin asiaankuuluviin toimivaltaisiin viranomaisiin. Kyseisen elimen olisi myös kerättävä asiaankuuluvat tilastot. Jäsenvaltioiden olisi lisäksi sovellettava alueellaan johdonmukaista kansallista täytäntöönpanostrategiaa, jonka toteuttamisen koordinointiin ne voivat nimetä erityisen elimen. Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten olisi määriteltävä menettelyt, joissa vahvistetaan toimitettavia tietoja koskevat määräajat ja sisältö.

| (16) | Jotta jäsenvaltioiden tietojenvaihdon tehokkuus voitaisiin varmistaa, kussakin jäsenvaltiossa olisi oltava yksi yhteyspisteenä toimiva elin, jonka kautta pidetään yhteyttä muihin asiaankuuluviin toimivaltaisiin viranomaisiin. Kyseisen elimen olisi myös kerättävä asiaankuuluvat tilastot
  , erityisesti teknisissä tienvarsitarkastuksissa tarkastettuja hyötyajoneuvoluokkia, havaittujen puutteiden määrää ja tyyppiä sekä niiden vakavuutta koskevat tiedot
  . Jäsenvaltioiden olisi lisäksi sovellettava alueellaan johdonmukaista kansallista täytäntöönpanostrategiaa, jonka toteuttamisen koordinointiin ne voivat nimetä erityisen elimen. Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten olisi määriteltävä menettelyt, joissa vahvistetaan toimitettavia tietoja koskevat määräajat ja sisältö. |
| --- | --- |

(16)

Jotta jäsenvaltioiden tietojenvaihdon tehokkuus voitaisiin varmistaa, kussakin jäsenvaltiossa olisi oltava yksi yhteyspisteenä toimiva elin, jonka kautta pidetään yhteyttä muihin asiaankuuluviin toimivaltaisiin viranomaisiin. Kyseisen elimen olisi myös kerättävä asiaankuuluvat tilastot
  , erityisesti teknisissä tienvarsitarkastuksissa tarkastettuja hyötyajoneuvoluokkia, havaittujen puutteiden määrää ja tyyppiä sekä niiden vakavuutta koskevat tiedot
  . Jäsenvaltioiden olisi lisäksi sovellettava alueellaan johdonmukaista kansallista täytäntöönpanostrategiaa, jonka toteuttamisen koordinointiin ne voivat nimetä erityisen elimen. Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten olisi määriteltävä menettelyt, joissa vahvistetaan toimitettavia tietoja koskevat määräajat ja sisältö.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Jotta unionissa täytäntöön pantua tienvarsitarkastusten järjestelmää voitaisiin valvoa, jäsenvaltioiden olisi
  kaksi kertaa vuodessa
  annettava tehtyjen tienvarsitarkastusten tulokset tiedoksi komissiolle. Komissio ilmoittaa kerätyt tiedot Euroopan parlamentille. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Jotta unionissa täytäntöön pantua tienvarsitarkastusten järjestelmää voitaisiin valvoa, jäsenvaltioiden olisi
  kaksi kertaa vuodessa
  annettava tehtyjen tienvarsitarkastusten tulokset tiedoksi komissiolle. Komissio ilmoittaa kerätyt tiedot Euroopan parlamentille.

| (17) | Jotta unionissa täytäntöönpantua tienvarsitarkastusten järjestelmää voitaisiin valvoa, jäsenvaltioiden olisi
  joka toinen vuosi ennen 31 päivää maaliskuuta
  annettava tehtyjen tienvarsitarkastusten tulokset tiedoksi komissiolle. Komissio ilmoittaa kerätyt tiedot Euroopan parlamentille. |
| --- | --- |

(17)

Jotta unionissa täytäntöönpantua tienvarsitarkastusten järjestelmää voitaisiin valvoa, jäsenvaltioiden olisi
  joka toinen vuosi ennen 31 päivää maaliskuuta
  annettava tehtyjen tienvarsitarkastusten tulokset tiedoksi komissiolle. Komissio ilmoittaa kerätyt tiedot Euroopan parlamentille.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 a) | Yrityksille ja kuljettajille koituvan ajanhukan minimoimiseksi ja kokonaistehokkuuden parantamiseksi olisi kannustettava suorittamaan tekniset tienvarsitarkastukset samassa yhteydessä kuin tieliikenteen sosiaalilainsäädännön, erityisesti tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta 15 päivänä maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006

   (2)

  , direktiivin 2006/22/EY sekä tieliikenteen valvontalaitteista 20 päivänä joulukuuta 1985 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85

   (3)

  noudattamista koskevat tarkastukset. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 a)

Yrityksille ja kuljettajille koituvan ajanhukan minimoimiseksi ja kokonaistehokkuuden parantamiseksi olisi kannustettava suorittamaan tekniset tienvarsitarkastukset samassa yhteydessä kuin tieliikenteen sosiaalilainsäädännön, erityisesti tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta 15 päivänä maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006

   (2)

  , direktiivin 2006/22/EY sekä tieliikenteen valvontalaitteista 20 päivänä joulukuuta 1985 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85

   (3)

  noudattamista koskevat tarkastukset.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tässä asetuksessa vahvistetaan jäsenvaltioiden alueella liikennöivien hyötyajoneuvojen tienvarsitarkastusten järjestelmä. | 1.
     Tässä asetuksessa vahvistetaan jäsenvaltioiden alueella liikennöivien hyötyajoneuvojen
  liikennekelpoisuutta koskevien teknisten
  tienvarsitarkastusten järjestelmä. |

Komission teksti

Tarkistus

Tässä asetuksessa vahvistetaan jäsenvaltioiden alueella liikennöivien hyötyajoneuvojen tienvarsitarkastusten järjestelmä.

1.
     Tässä asetuksessa vahvistetaan jäsenvaltioiden alueella liikennöivien hyötyajoneuvojen
  liikennekelpoisuutta koskevien teknisten
  tienvarsitarkastusten järjestelmä.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Tekniset tienvarsitarkastukset on suoritettava ilman kuljettajan kansallisuuteen tai kyseisen hyötyajoneuvon rekisteröinti- tai käyttöönottomaahan perustuvaa syrjintää. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.
     
  Tekniset tienvarsitarkastukset on suoritettava ilman kuljettajan kansallisuuteen tai kyseisen hyötyajoneuvon rekisteröinti- tai käyttöönottomaahan perustuvaa syrjintää.

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tätä asetusta sovelletaan hyötyajoneuvoihin, joiden rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h ja jotka kuuluvat seuraaviin
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivissä 2007/46/EY määriteltyihin luokkiin: | 1.   Tätä asetusta sovelletaan hyötyajoneuvoihin, joiden rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h ja jotka kuuluvat seuraaviin direktiivissä 2007/46/EY
  ja direktiivissä 2003/37/EY
  määriteltyihin luokkiin: |
| — | matkustajien kuljettamiseen käytettävät moottoriajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi yli kahdeksan istuinta – M2- ja M3-luokan ajoneuvo, |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tätä asetusta sovelletaan hyötyajoneuvoihin, joiden rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h ja jotka kuuluvat seuraaviin
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivissä 2007/46/EY määriteltyihin luokkiin:

1.   Tätä asetusta sovelletaan hyötyajoneuvoihin, joiden rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h ja jotka kuuluvat seuraaviin direktiivissä 2007/46/EY
  ja direktiivissä 2003/37/EY
  määriteltyihin luokkiin:

—

matkustajien kuljettamiseen käytettävät moottoriajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi yli kahdeksan istuinta – M2- ja M3-luokan ajoneuvo,

| — | matkustajien kuljettamiseen käytettävät moottoriajoneuvot
  ja niihin kytketyt perävaunut
  , joissa on kuljettajan istuimen lisäksi yli kahdeksan istuinta – M2- ja M3-luokan ajoneuvo, |
| --- | --- |

—

matkustajien kuljettamiseen käytettävät moottoriajoneuvot
  ja niihin kytketyt perävaunut
  , joissa on kuljettajan istuimen lisäksi yli kahdeksan istuinta – M2- ja M3-luokan ajoneuvo,

| — | vähintään nelipyöräiset
  moottoriajoneuvot, joita
  tavallisesti
  käytetään tavaroiden
  maantiekuljetukseen
  ja joiden suurin sallittu massa on enintään 3 500  kg – N1-luokan ajoneuvo, |
| --- | --- |

—

vähintään nelipyöräiset
  moottoriajoneuvot, joita
  tavallisesti
  käytetään tavaroiden
  maantiekuljetukseen
  ja joiden suurin sallittu massa on enintään 3 500  kg – N1-luokan ajoneuvo,

| — | moottoriajoneuvot
  ja niihin kytketyt perävaunut
  , joita käytetään tavaroiden
  kuljetukseen
  ja joiden suurin sallittu massa on enintään 3 500  kg – N1-luokan ajoneuvo, |
| --- | --- |

—

moottoriajoneuvot
  ja niihin kytketyt perävaunut
  , joita käytetään tavaroiden
  kuljetukseen
  ja joiden suurin sallittu massa on enintään 3 500  kg – N1-luokan ajoneuvo,

| — | moottoriajoneuvot, joita käytetään tavaroiden kuljetukseen ja joiden suurin sallittu massa on yli 3 500  kg – N2- ja N3-luokan ajoneuvo, |
| --- | --- |

—

moottoriajoneuvot, joita käytetään tavaroiden kuljetukseen ja joiden suurin sallittu massa on yli 3 500  kg – N2- ja N3-luokan ajoneuvo,

| — | moottoriajoneuvot
  ja niihin kytketyt perävaunut
  , joita käytetään tavaroiden kuljetukseen ja joiden suurin sallittu massa on yli 3 500  kg – N2- ja N3-luokan ajoneuvo, |
| --- | --- |

—

moottoriajoneuvot
  ja niihin kytketyt perävaunut
  , joita käytetään tavaroiden kuljetukseen ja joiden suurin sallittu massa on yli 3 500  kg – N2- ja N3-luokan ajoneuvo,

| — | perävaunut ja puoliperävaunut, joiden suurin sallittu massa on enintään 3 500  kg – O1- ja O2-luokan ajoneuvo, |
| --- | --- |

—

perävaunut ja puoliperävaunut, joiden suurin sallittu massa on enintään 3 500  kg – O1- ja O2-luokan ajoneuvo,

| — | perävaunut ja puoliperävaunut, joiden suurin sallittu massa on yli 3 500  kg – O3- ja O4-luokan ajoneuvo, |
| --- | --- |

—

perävaunut ja puoliperävaunut, joiden suurin sallittu massa on yli 3 500  kg – O3- ja O4-luokan ajoneuvo,

| — | T5-luokkaan kuuluvat pyörillä varustetut traktorit, joita käytetään pääasiallisesti yleisillä teillä tavaroiden kuljetukseen ja joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 40 km/h. |
| --- | --- |

—

T5-luokkaan kuuluvat pyörillä varustetut traktorit, joita käytetään pääasiallisesti yleisillä teillä tavaroiden kuljetukseen ja joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 40 km/h.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | ”hyötyajoneuvolla” tavaroiden tai matkustajien
  ammattimaiseen
  kuljetukseen tarkoitettua moottoriajoneuvoa ja sen perävaunua; |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

”hyötyajoneuvolla” tavaroiden tai matkustajien
  ammattimaiseen
  kuljetukseen tarkoitettua moottoriajoneuvoa ja sen perävaunua;

| (6) | ”hyötyajoneuvolla” tavaroiden tai matkustajien kuljetukseen
  korvausta vastaan tiellä suoritettavaa tavaran kuljetusta varten
  tarkoitettua moottoriajoneuvoa ja sen perävaunua; |
| --- | --- |

(6)

”hyötyajoneuvolla” tavaroiden tai matkustajien kuljetukseen
  korvausta vastaan tiellä suoritettavaa tavaran kuljetusta varten
  tarkoitettua moottoriajoneuvoa ja sen perävaunua;

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | ”tienvarsitarkastuksella” ilmoittamatonta liikennekelpoisuuden tarkastusta, jonka viranomaiset tekevät tai joka tehdään niiden suorassa valvonnassa jäsenvaltion alueella sijaitsevilla julkiselle liikenteelle avoimilla teillä
  liikennöiville hyötyajoneuvoille
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

”tienvarsitarkastuksella” ilmoittamatonta liikennekelpoisuuden tarkastusta, jonka viranomaiset tekevät tai joka tehdään niiden suorassa valvonnassa jäsenvaltion alueella sijaitsevilla julkiselle liikenteelle avoimilla teillä
  liikennöiville hyötyajoneuvoille
  ;

| (9) | ”
  teknisellä
  tienvarsitarkastuksella”hyötyajoneuvon ilmoittamatonta liikennekelpoisuuden
  ja lastin kiinnityksen
  tarkastusta, jonka viranomaiset tekevät tai joka tehdään niiden suorassa valvonnassa
  hyötyajoneuvolle sen liikennöidessä
  jäsenvaltion alueella sijaitsevilla julkiselle liikenteelle avoimilla teillä; |
| --- | --- |

(9)

”
  teknisellä
  tienvarsitarkastuksella”hyötyajoneuvon ilmoittamatonta liikennekelpoisuuden
  ja lastin kiinnityksen
  tarkastusta, jonka viranomaiset tekevät tai joka tehdään niiden suorassa valvonnassa
  hyötyajoneuvolle sen liikennöidessä
  jäsenvaltion alueella sijaitsevilla julkiselle liikenteelle avoimilla teillä;

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 10 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | ”katsastuksella”
  sen varmentamista,
  että
  ajoneuvon osat ja komponentit vastaavat sen
  turvallisuus- ja
  ympäristöominaisuuksia
  hyväksynnän, ensimmäisen rekisteröinnin tai käyttöönoton aikana tai jälkiasennuksen aikana; |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

”katsastuksella”
  sen varmentamista,
  että
  ajoneuvon osat ja komponentit vastaavat sen
  turvallisuus- ja
  ympäristöominaisuuksia
  hyväksynnän, ensimmäisen rekisteröinnin tai käyttöönoton aikana tai jälkiasennuksen aikana;

| (10) | ”katsastuksella”
  tarkastusta, jolla varmennetaan,
  että
  ajoneuvoa on turvallista käyttää yleisillä teillä ja että se on
  turvallisuus- ja
  ympäristöominaisuuksiltaan vaatimusten mukainen
  hyväksynnän, ensimmäisen rekisteröinnin tai käyttöönoton aikana tai jälkiasennuksen aikana; |
| --- | --- |

(10)

”katsastuksella”
  tarkastusta, jolla varmennetaan,
  että
  ajoneuvoa on turvallista käyttää yleisillä teillä ja että se on
  turvallisuus- ja
  ympäristöominaisuuksiltaan vaatimusten mukainen
  hyväksynnän, ensimmäisen rekisteröinnin tai käyttöönoton aikana tai jälkiasennuksen aikana;

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | ”toimivaltaisella viranomaisella” viranomaista tai julkista elintä, joka vastaa kansallisen tienvarsitarkastusten järjestelmän hallinnoinnista; |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

”toimivaltaisella viranomaisella” viranomaista tai julkista elintä, joka vastaa kansallisen tienvarsitarkastusten järjestelmän hallinnoinnista;

| (11) | ”toimivaltaisella viranomaisella”
  jäsenvaltion valtuuttamaa
  viranomaista tai julkista elintä, joka vastaa tienvarsitarkastusten järjestelmän hallinnoinnista
  , mukaan lukien tapauksen mukaan teknisten tienvarsitarkastusten tekeminen
  ; |
| --- | --- |

(11)

”toimivaltaisella viranomaisella”
  jäsenvaltion valtuuttamaa
  viranomaista tai julkista elintä, joka vastaa tienvarsitarkastusten järjestelmän hallinnoinnista
  , mukaan lukien tapauksen mukaan teknisten tienvarsitarkastusten tekeminen
  ;

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 12 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 a) | ”yrityksellä” tieliikennettä toisten lukuun tai omaan lukuunsa harjoittavaa, voittoa tavoittelevaa tai tavoittelematonta luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, henkilöyhdistystä tai ryhmää, joka ei ole oikeushenkilö, sekä tieliikennettä toisten lukuun tai omaan lukuunsa harjoittavaa julkista elintä, joka on itse tai joka on sellaisen viranomaisen alainen, joka on oikeushenkilö; |

Komission teksti

Tarkistus

(12 a)

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 14 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (14 a) | ”turvallisuustarkastuksella” hyötyajoneuvon silmämääräistä tarkastusta, suorituskyvyn testausta ja korin/rungon, kytkentälaitteiden, ohjauksen, renkaiden, pyörien ja jarrujärjestelmän toiminnan tarkastusta; |

Komission teksti

Tarkistus

(14 a)

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 14 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (14 b) | ”katsastusasemalla” julkista tai yksityistä elintä tai laitosta, jonka jäsenvaltio on hyväksynyt tekemään katsastuksia; |

Komission teksti

Tarkistus

(14 b)

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 14 c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (14 c) | ”
  liikenteenharjoittajalla” yksittäistä henkilöä tai oikeushenkilöä, joka käyttää ajoneuvoa sen omistajana tai sen omistajan luvalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(14 c)

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

5 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kunkin jäsenvaltion on tehtävä
  joka kalenterivuonna tienvarsitarkastus
  vähintään viidelle prosentille kaikista
  alueellaan
  rekisteröidyistä
  3
  artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista
  ajoneuvoista
  . | Kunkin jäsenvaltion on tehtävä
  riittävästi tienvarsitarkastuksia vuosittain
  . |
| | Tienvarsitarkastus on tehtävä
  vähintään viidelle prosentille kaikista
  jäsenvaltion alueella
  rekisteröidyistä
  2
  artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista
  hyötyajoneuvoista: |
| | — | matkustajien kuljettamiseen käytettävät moottoriajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta – M2- ja M3-luokan ajoneuvot, |

Komission teksti

Tarkistus

Kunkin jäsenvaltion on tehtävä
  joka kalenterivuonna tienvarsitarkastus
  vähintään viidelle prosentille kaikista
  alueellaan
  rekisteröidyistä
  3
  artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista
  ajoneuvoista
  .

Kunkin jäsenvaltion on tehtävä
  riittävästi tienvarsitarkastuksia vuosittain
  .

Tienvarsitarkastus on tehtävä
  vähintään viidelle prosentille kaikista
  jäsenvaltion alueella
  rekisteröidyistä
  2
  artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista
  hyötyajoneuvoista:

—

matkustajien kuljettamiseen käytettävät moottoriajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta – M2- ja M3-luokan ajoneuvot,

| — | moottoriajoneuvot, joita käytetään tavaroiden kuljetukseen ja joiden suurin sallittu massa on yli 3 500  kg – N2- ja N3-luokan ajoneuvot, |
| --- | --- |

—

moottoriajoneuvot, joita käytetään tavaroiden kuljetukseen ja joiden suurin sallittu massa on yli 3 500  kg – N2- ja N3-luokan ajoneuvot,

| — | perävaunut ja puoliperävaunut, joiden suurin sallittu massa on yli 3 500  kg – O3- ja O4-luokan ajoneuvot. |
| --- | --- |

—

perävaunut ja puoliperävaunut, joiden suurin sallittu massa on yli 3 500  kg – O3- ja O4-luokan ajoneuvot.

Jäsenvaltion alueella toimivista mutta muualle rekisteröidyistä hyötyajoneuvoista on tarkastettava vähintään viisi prosenttia.

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

6 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Kansallisella tasolla
  on otettava käyttöön tienvarsitarkastusten riskiluokitusjärjestelmä, joka perustuu
  yksittäisten yritysten käyttämissä ajoneuvoissa
  havaittujen puutteiden lukumäärään ja vakavuuteen. Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on hallinnoitava riskiluokitusjärjestelmää. | 1.   
  Teknisten tienvarsitarkastusten tehokkuuden parantamiseksi
  on otettava käyttöön
  unionin tasolla
  tienvarsitarkastusten riskiluokitusjärjestelmä, joka perustuu
  hyötyajoneuvoissa määräaikaisten katsastusten ja teknisten tienvarsitarkastusten yhteydessä
  havaittujen puutteiden lukumäärään ja vakavuuteen.
  Kunkin
  jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on hallinnoitava riskiluokitusjärjestelmää
  , joka perustuu koko unionissa toisiinsa yhteydessä oleviin kansallisiin sähköisiin rekistereihin
  . |
| | Katsastustodistuksissa ja tienvarsitarkastusraporteissa on käytettävä vakiomuotoista Euroopan unionin lomaketta kolmen vuoden kuluttua moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen määräaikaisista katsastuksista sekä direktiivin 2009/40/EY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o ... voimaantulosta. |
| 2.   Kullekin tienvarsitarkastusten riskiluokitusjärjestelmässä yksilöidylle yritykselle on vahvistettava riskiprofiili liitteessä I olevia arviointiperusteita käyttäen. | 2.   Kullekin tienvarsitarkastusten riskiluokitusjärjestelmässä yksilöidylle yritykselle on
  1 kohdassa tarkoitetun päivämäärän jälkeen
  vahvistettava riskiprofiili
  seuraavia
  liitteessä I olevia arviointiperusteita käyttäen: |
| | — | puutteiden lukumäärä |

Komission teksti

Tarkistus

1.   
  Kansallisella tasolla
  on otettava käyttöön tienvarsitarkastusten riskiluokitusjärjestelmä, joka perustuu
  yksittäisten yritysten käyttämissä ajoneuvoissa
  havaittujen puutteiden lukumäärään ja vakavuuteen. Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on hallinnoitava riskiluokitusjärjestelmää.

1.   
  Teknisten tienvarsitarkastusten tehokkuuden parantamiseksi
  on otettava käyttöön
  unionin tasolla
  tienvarsitarkastusten riskiluokitusjärjestelmä, joka perustuu
  hyötyajoneuvoissa määräaikaisten katsastusten ja teknisten tienvarsitarkastusten yhteydessä
  havaittujen puutteiden lukumäärään ja vakavuuteen.
  Kunkin
  jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on hallinnoitava riskiluokitusjärjestelmää
  , joka perustuu koko unionissa toisiinsa yhteydessä oleviin kansallisiin sähköisiin rekistereihin
  .

Katsastustodistuksissa ja tienvarsitarkastusraporteissa on käytettävä vakiomuotoista Euroopan unionin lomaketta kolmen vuoden kuluttua moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen määräaikaisista katsastuksista sekä direktiivin 2009/40/EY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o ... voimaantulosta.

2.   Kullekin tienvarsitarkastusten riskiluokitusjärjestelmässä yksilöidylle yritykselle on vahvistettava riskiprofiili liitteessä I olevia arviointiperusteita käyttäen.

2.   Kullekin tienvarsitarkastusten riskiluokitusjärjestelmässä yksilöidylle yritykselle on
  1 kohdassa tarkoitetun päivämäärän jälkeen
  vahvistettava riskiprofiili
  seuraavia
  liitteessä I olevia arviointiperusteita käyttäen:

—

puutteiden lukumäärä

| — | puutteiden vakavuus |
| --- | --- |

—

puutteiden vakavuus

| — | tarkastusten tai testien määrä |
| --- | --- |

—

tarkastusten tai testien määrä

| — | aikakerroin. |
| --- | --- |

—

aikakerroin.

Yrityksille vahvistetaan jokin seuraavista riskiprofiileista:

Yrityksille vahvistetaan jokin seuraavista riskiprofiileista:

| — | suuri riski |
| --- | --- |

—

suuri riski

| — | suuri riski |
| --- | --- |

—

suuri riski

| — | keskisuuri riski |
| --- | --- |

—

keskisuuri riski

| — | keskisuuri riski |
| --- | --- |

—

keskisuuri riski

| — | alhainen riski. |
| --- | --- |

—

alhainen riski.

| — | alhainen riski. |
| --- | --- |

—

alhainen riski.

Asianomaisen yrityksen riskiluokituksen määrittämistä varten on otettava huomioon vapaaehtoisiin ja säännöllisiin ajoneuvon turvallisuustarkastuksiin perustuvat tiedot siitä, miten yritykset ovat noudattaneet liikennekelpoisuutta koskevia vaatimuksia, jotta yritykset voivat parantaa riskiprofiiliaan seuraavia tarkastustiheyksiä soveltaen:

| — | N2- luokan ajoneuvot, joiden suurin sallittu massa on yli 7 500  kg: aluksi 42 kuukauden kuluttua ensimmäisestä rekisteröinnistä ja sen jälkeen aina kuuden kuukauden kuluttua viimeisimmästä katsastuksesta; |
| --- | --- |

—

N2- luokan ajoneuvot, joiden suurin sallittu massa on yli 7 500  kg: aluksi 42 kuukauden kuluttua ensimmäisestä rekisteröinnistä ja sen jälkeen aina kuuden kuukauden kuluttua viimeisimmästä katsastuksesta;

| — | N3-luokan ajoneuvot: aluksi 30 kuukauden kuluttua ensimmäisestä rekisteröinnistä ja sen jälkeen aina kuuden kuukauden kuluttua viimeisimmästä katsastuksesta; |
| --- | --- |

—

N3-luokan ajoneuvot: aluksi 30 kuukauden kuluttua ensimmäisestä rekisteröinnistä ja sen jälkeen aina kuuden kuukauden kuluttua viimeisimmästä katsastuksesta;

| — | O4-luokan ajoneuvot: aluksi 30 kuukauden kuluttua ensimmäisestä rekisteröinnistä ja sen jälkeen aina kuuden kuukauden kuluttua viimeisimmästä katsastuksesta. |
| --- | --- |

—

O4-luokan ajoneuvot: aluksi 30 kuukauden kuluttua ensimmäisestä rekisteröinnistä ja sen jälkeen aina kuuden kuukauden kuluttua viimeisimmästä katsastuksesta.

3.   Tienvarsitarkastusten riskiluokitusjärjestelmän täytäntöön panemiseksi
  jäsenvaltiot voivat käyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/22/EY 9 artiklan
  mukaista riskinluokitusjärjestelmää.

3.   Tienvarsitarkastusten riskiluokitusjärjestelmän täytäntöön panemiseksi
  jäsenvaltioiden on käytettävä asetuksen (EY) N:o 1071/2009
  mukaista riskinluokitusjärjestelmää.

Riskiluokitusjärjestelmässä on esitettävä 2 artiklassa tarkoitettujen ajoneuvojen liikennekelpoisuutta koskevat tiedot neljän vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltiossa rekisteröidyn ajoneuvon kuljettajien on säilytettävä ajoneuvossa viimeisintä katsastusta vastaava katsastustodistus ja viimeisin tienvarsitarkastusraportti, jos ne on annettu. | 1.   Jäsenvaltiossa rekisteröidyn ajoneuvon kuljettajien on säilytettävä ajoneuvossa viimeisintä katsastusta vastaava katsastustodistus ja viimeisin tienvarsitarkastusraportti, jos ne on annettu.
  Jos todistus ja raportti ovat saatavilla sähköisesti ajoneuvon rekisteröineessä jäsenvaltiossa, viranomaiset eivät voi vaatia pitämään niiden paperikopioita ajoneuvossa. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Jäsenvaltiossa rekisteröidyn ajoneuvon kuljettajien on säilytettävä ajoneuvossa viimeisintä katsastusta vastaava katsastustodistus ja viimeisin tienvarsitarkastusraportti, jos ne on annettu.

1.   Jäsenvaltiossa rekisteröidyn ajoneuvon kuljettajien on säilytettävä ajoneuvossa viimeisintä katsastusta vastaava katsastustodistus ja viimeisin tienvarsitarkastusraportti, jos ne on annettu.
  Jos todistus ja raportti ovat saatavilla sähköisesti ajoneuvon rekisteröineessä jäsenvaltiossa, viranomaiset eivät voi vaatia pitämään niiden paperikopioita ajoneuvossa.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Yksittäisten
  yritysten on varmistettava, että niiden käyttämät ajoneuvot ovat jatkuvasti liikennekelpoisia. | 3.   
  Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia ajoneuvoja käyttävien
  yritysten on varmistettava, että niiden käyttämät ajoneuvot ovat jatkuvasti liikennekelpoisia
  ja että viimeisimmästä katsastuksesta annettu katsastustodistus tai sen oikeaksi todistettu jäljennös ja [määräaikaista katsastusta koskevan] asetuksen XX 10 artiklan mukainen todiste katsastuksesta säilytetään ajoneuvossa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

3.   
  Yksittäisten
  yritysten on varmistettava, että niiden käyttämät ajoneuvot ovat jatkuvasti liikennekelpoisia.

3.   
  Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia ajoneuvoja käyttävien
  yritysten on varmistettava, että niiden käyttämät ajoneuvot ovat jatkuvasti liikennekelpoisia
  ja että viimeisimmästä katsastuksesta annettu katsastustodistus tai sen oikeaksi todistettu jäljennös ja [määräaikaista katsastusta koskevan] asetuksen XX 10 artiklan mukainen todiste katsastuksesta säilytetään ajoneuvossa
  .

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Yksittäisten yritysten on varmistettava, että niiden käyttämät ajoneuvot ovat jatkuvasti liikennekelpoisia. | (Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.) |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Yksittäisten yritysten on varmistettava, että niiden käyttämät ajoneuvot ovat jatkuvasti liikennekelpoisia.

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

9 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Valitessaan ajoneuvoja tienvarsitarkastukseen
  tarkastajien on
  ensisijaisesti
  valita
  ajoneuvot, joita käyttävät 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut suuren riskin yritykset. Muut ajoneuvot voidaan valita tarkastukseen, jos ajoneuvon epäillään aiheuttavan vaaran tieliikenneturvallisuudelle. | Valitessaan ajoneuvoja tienvarsitarkastukseen
  tarkastajat voivat, jos jäsenvaltio näin päättää, valita
  ensisijaisesti ajoneuvot, joita käyttävät 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut suuren riskin yritykset. Muut ajoneuvot voidaan valita tarkastukseen, jos ajoneuvon epäillään aiheuttavan vaaran tieliikenneturvallisuudelle. |

Komission teksti

Tarkistus

Valitessaan ajoneuvoja tienvarsitarkastukseen
  tarkastajien on
  ensisijaisesti
  valita
  ajoneuvot, joita käyttävät 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut suuren riskin yritykset. Muut ajoneuvot voidaan valita tarkastukseen, jos ajoneuvon epäillään aiheuttavan vaaran tieliikenneturvallisuudelle.

Valitessaan ajoneuvoja tienvarsitarkastukseen
  tarkastajat voivat, jos jäsenvaltio näin päättää, valita
  ensisijaisesti ajoneuvot, joita käyttävät 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut suuren riskin yritykset. Muut ajoneuvot voidaan valita tarkastukseen, jos ajoneuvon epäillään aiheuttavan vaaran tieliikenneturvallisuudelle.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kussakin alustavassa tienvarsitarkastuksessa tarkastajan on | Kussakin alustavassa tienvarsitarkastuksessa tarkastajan on |
| a) | tarkastettava mahdollinen
  katsastustodistus
  ja tienvarsitarkastusraportti, jotka säilytetään ajoneuvossa 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |

Komission teksti

Tarkistus

Kussakin alustavassa tienvarsitarkastuksessa tarkastajan on

Kussakin alustavassa tienvarsitarkastuksessa tarkastajan on

a)

tarkastettava mahdollinen
  katsastustodistus
  ja tienvarsitarkastusraportti, jotka säilytetään ajoneuvossa 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| a) | tarkastettava mahdollinen
  viimeisintä katsastusta vastaava katsastustodistus
  ja tienvarsitarkastusraportti
  ja [määräaikaista katsastusta koskevan] asetuksen XX 10 artiklan mukainen todiste katsastuksesta
  , jotka säilytetään ajoneuvossa 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

tarkastettava mahdollinen
  viimeisintä katsastusta vastaava katsastustodistus
  ja tienvarsitarkastusraportti
  ja [määräaikaista katsastusta koskevan] asetuksen XX 10 artiklan mukainen todiste katsastuksesta
  , jotka säilytetään ajoneuvossa 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| b) | tehtävä silmämääräinen arviointi ajoneuvon
  ja sen lastin
  kunnosta. |
| --- | --- |

b)

tehtävä silmämääräinen arviointi ajoneuvon
  ja sen lastin
  kunnosta.

| b) | tehtävä silmämääräinen arviointi ajoneuvon
  teknisestä
  kunnosta; |
| --- | --- |

b)

tehtävä silmämääräinen arviointi ajoneuvon
  teknisestä
  kunnosta;

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | voi tehdä tarkastuksen hyötyajoneuvon käyttöä unionissa koskevien muiden säännösten noudattamisen varmistamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

b a)

voi tehdä tarkastuksen hyötyajoneuvon käyttöä unionissa koskevien muiden säännösten noudattamisen varmistamiseksi.

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – 2 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | kori/runko, |

Komission teksti

Tarkistus

—

kori/runko,

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | akselit,
  pyörät, renkaat
  ja jousitus
  , |

Komission teksti

Tarkistus

—

akselit,
  pyörät, renkaat
  ja jousitus
  ,

| — | pyörät
  ja
  renkaat, |
| --- | --- |

—

pyörät
  ja
  renkaat,

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – 3 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | kytkentälaitteet, |

Komission teksti

Tarkistus

—

kytkentälaitteet,

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | ympäristöhaitat. |

Komission teksti

Tarkistus

—

ympäristöhaitat.

| — | ympäristöhaitat
  : melu ja pakokaasut
  . |
| --- | --- |

—

ympäristöhaitat
  : melu ja pakokaasut
  .

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kaikkien näiden kokonaisuuksien tarkastukseen on kuuluttava
  yksi, useampi tai
  kaikki liitteessä II
  luetelluista kohteista
  ,
  jotka ovat merkityksellisiä
  näille kokonaisuuksille. | Kaikkien näiden kokonaisuuksien tarkastukseen on kuuluttava kaikki
  ne
  liitteessä II
  luetellut kohteet, joita pidetään tarpeellisina ja merkityksellisinä
  näille kokonaisuuksille. |

Komission teksti

Tarkistus

Kaikkien näiden kokonaisuuksien tarkastukseen on kuuluttava
  yksi, useampi tai
  kaikki liitteessä II
  luetelluista kohteista
  ,
  jotka ovat merkityksellisiä
  näille kokonaisuuksille.

Kaikkien näiden kokonaisuuksien tarkastukseen on kuuluttava kaikki
  ne
  liitteessä II
  luetellut kohteet, joita pidetään tarpeellisina ja merkityksellisinä
  näille kokonaisuuksille.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 kohta – 4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tarkastaja voi lisäksi tarkastaa muita liitteessä II olevassa 1 kohdassa lueteltuja kokonaisuuksia ja
  yhden, useamman tai
  kaikki mainitussa liitteessä luetellut kohteet. | Tarkastaja voi lisäksi
  , ja kun se on tarpeen mahdollisen turvallisuusriskin vuoksi,
  tarkastaa muita liitteessä II olevassa 1 kohdassa lueteltuja kokonaisuuksia ja kaikki
  ne
  mainitussa liitteessä luetellut kohteet
  , joita pidetään tarpeellisina ja merkityksellisinä näille kokonaisuuksille
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Tarkastaja voi lisäksi tarkastaa muita liitteessä II olevassa 1 kohdassa lueteltuja kokonaisuuksia ja
  yhden, useamman tai
  kaikki mainitussa liitteessä luetellut kohteet.

Tarkastaja voi lisäksi
  , ja kun se on tarpeen mahdollisen turvallisuusriskin vuoksi,
  tarkastaa muita liitteessä II olevassa 1 kohdassa lueteltuja kokonaisuuksia ja kaikki
  ne
  mainitussa liitteessä luetellut kohteet
  , joita pidetään tarpeellisina ja merkityksellisinä näille kokonaisuuksille
  .

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

10 artikla –2 kohta – 5 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos katsastustodistuksesta tai tienvarsitarkastusraportista käy ilmi, että jokin liitteessä II lueteltu kohde on tarkastettu
  edellisen
  kuukauden aikana, tarkastaja ei tarkasta tätä kohdetta, jollei
  se
  ole perusteltua ilmeisen puutteen vuoksi. | Jos
  viimeisimmän katsastuksen tai vapaaehtoisen ja säännöllisen turvallisuustarkastuksen mukaisesta
  katsastustodistuksesta tai tienvarsitarkastusraportista käy ilmi, että jokin liitteessä II lueteltu kohde on jo tarkastettu
  edeltävien kolmen
  kuukauden aikana, tarkastaja ei tarkasta tätä kohdetta, jollei
  tarkastuksen tekeminen
  ole perusteltua ilmeisen puutteen vuoksi. |

Komission teksti

Tarkistus

Jos katsastustodistuksesta tai tienvarsitarkastusraportista käy ilmi, että jokin liitteessä II lueteltu kohde on tarkastettu
  edellisen
  kuukauden aikana, tarkastaja ei tarkasta tätä kohdetta, jollei
  se
  ole perusteltua ilmeisen puutteen vuoksi.

Jos
  viimeisimmän katsastuksen tai vapaaehtoisen ja säännöllisen turvallisuustarkastuksen mukaisesta
  katsastustodistuksesta tai tienvarsitarkastusraportista käy ilmi, että jokin liitteessä II lueteltu kohde on jo tarkastettu
  edeltävien kolmen
  kuukauden aikana, tarkastaja ei tarkasta tätä kohdetta, jollei
  tarkastuksen tekeminen
  ole perusteltua ilmeisen puutteen vuoksi.

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Kun tarkastukset on määrä tehdä katsastusasemalla,
  alustavan tienvarsitarkastuksen paikka ei saa sijaita yli 10 km:n etäisyydellä tästä keskuksesta. | 2.   Kun tarkastukset on määrä tehdä katsastusasemalla,
  ne on tehtävä mahdollisimman pian lähimmällä katsastusasemalla
  . |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Kun tarkastukset on määrä tehdä katsastusasemalla,
  alustavan tienvarsitarkastuksen paikka ei saa sijaita yli 10 km:n etäisyydellä tästä keskuksesta.

2.   Kun tarkastukset on määrä tehdä katsastusasemalla,
  ne on tehtävä mahdollisimman pian lähimmällä katsastusasemalla
  .

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Liikuteltavissa tarkastusyksiköissä on oltava asianmukaiset laitteet tienvarsitarkastusten tekemiseksi, mukaan lukien ainakin ajoneuvon jarrujen, ohjauksen, jousituksen
  ja
  päästöjen arvioimiseksi tarvittavat laitteet. | 3.   Liikuteltavissa tarkastusyksiköissä on oltava asianmukaiset laitteet tienvarsitarkastusten tekemiseksi, mukaan lukien ainakin ajoneuvon jarrujen, ohjauksen, jousituksen, päästöjen
  ja painon
  arvioimiseksi tarvittavat laitteet. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Liikuteltavissa tarkastusyksiköissä on oltava asianmukaiset laitteet tienvarsitarkastusten tekemiseksi, mukaan lukien ainakin ajoneuvon jarrujen, ohjauksen, jousituksen
  ja
  päästöjen arvioimiseksi tarvittavat laitteet.

3.   Liikuteltavissa tarkastusyksiköissä on oltava asianmukaiset laitteet tienvarsitarkastusten tekemiseksi, mukaan lukien ainakin ajoneuvon jarrujen, ohjauksen, jousituksen, päästöjen
  ja painon
  arvioimiseksi tarvittavat laitteet.

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 2 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | vaaralliset puutteet, jotka suoraan ja viipymättä aiheuttavat sellaisen vaaran tieliikenneturvallisuudelle,
  ettei ajoneuvoa saa käyttää
  tiellä
  missään olosuhteissa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

—

vaaralliset puutteet, jotka suoraan ja viipymättä aiheuttavat sellaisen vaaran tieliikenneturvallisuudelle,
  ettei ajoneuvoa saa käyttää
  tiellä
  missään olosuhteissa
  .

| — | vaaralliset puutteet, jotka suoraan ja välittömästi aiheuttavat sellaisen vaaran tieliikenneturvallisuudelle
  , että asianomainen jäsenvaltio tai sen toimivaltaiset viranomaiset voivat kieltää ajoneuvon käytön
  tiellä. |
| --- | --- |

—

vaaralliset puutteet, jotka suoraan ja välittömästi aiheuttavat sellaisen vaaran tieliikenneturvallisuudelle
  , että asianomainen jäsenvaltio tai sen toimivaltaiset viranomaiset voivat kieltää ajoneuvon käytön
  tiellä.

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

13 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 13 artikla | 13 artikla |
| Lastinkiinnityksen
  tarkastamista koskevat erityissäännöt | Lastinkiinnityksen
  tarkastaminen |
| Tarkastaja voi
  tarkastaa ajoneuvon lastinkiinnityksen
  liitteen IV
  mukaisesti.
  Jäljempänä 14 artiklassa tarkoitettu seuranta toteutetaan myös, kun kyseessä ovat lastinkiinnitykseen liittyvät merkittävät tai vaaralliset puutteet. | Tarkastajat voivat
  tarkastaa ajoneuvon lastinkiinnityksen
  voimassa olevien normien
  mukaisesti.
  Tarkastusten tulosta ei oteta huomioon riskiluokitusjärjestelmässä ennen kuin lastin kiinnittämistä koskevat säännöt on yhdenmukaistettu unionin tasolla. |
| | Komissio toimittaa viimeistään [lisätään määräaikaisia katsastuksia koskevan asetusehdotuksen 18 a artiklassa tarkoitettu päivämäärä] Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen maantieliikenteen lastin kiinnittämistä koskevan yhdenmukaistamisen tasosta, lastin kiinnittämisen tarkastamisesta tienvarressa sekä analyysin menetelmistä, joilla varmistetaan, että ajoneuvoa käyttävät yritykset, lähettäjät, huolitsijat, lastaajat ja muut lastin käsittelyyn osallistuvat noudattavat lastin kiinnittämistä koskevia vaatimuksia. |
| | Kertomukseen on tarvittaessa liitettävä lainsäädäntöehdotus. |

Komission teksti

Tarkistus

13 artikla

13 artikla

Lastinkiinnityksen
  tarkastamista koskevat erityissäännöt

Lastinkiinnityksen
  tarkastaminen

Tarkastaja voi
  tarkastaa ajoneuvon lastinkiinnityksen
  liitteen IV
  mukaisesti.
  Jäljempänä 14 artiklassa tarkoitettu seuranta toteutetaan myös, kun kyseessä ovat lastinkiinnitykseen liittyvät merkittävät tai vaaralliset puutteet.

Tarkastajat voivat
  tarkastaa ajoneuvon lastinkiinnityksen
  voimassa olevien normien
  mukaisesti.
  Tarkastusten tulosta ei oteta huomioon riskiluokitusjärjestelmässä ennen kuin lastin kiinnittämistä koskevat säännöt on yhdenmukaistettu unionin tasolla.

Komissio toimittaa viimeistään [lisätään määräaikaisia katsastuksia koskevan asetusehdotuksen 18 a artiklassa tarkoitettu päivämäärä] Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen maantieliikenteen lastin kiinnittämistä koskevan yhdenmukaistamisen tasosta, lastin kiinnittämisen tarkastamisesta tienvarressa sekä analyysin menetelmistä, joilla varmistetaan, että ajoneuvoa käyttävät yritykset, lähettäjät, huolitsijat, lastaajat ja muut lastin käsittelyyn osallistuvat noudattavat lastin kiinnittämistä koskevia vaatimuksia.

Kertomukseen on tarvittaessa liitettävä lainsäädäntöehdotus.

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Alustavassa tai yksityiskohtaisemmassa tarkastuksessa havaittu merkittävä puute on korjattava viipymättä
  tarkastuspaikan läheisyydessä
  . | 1.   Alustavassa tai yksityiskohtaisemmassa tarkastuksessa havaittu merkittävä puute on korjattava viipymättä
  tarvittavilla laitteilla varustetussa tilassa, joka on mahdollisimman lähellä paikkaa, jossa tehtiin alustava tai yksityiskohtaisempi tarkastus
  . |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Alustavassa tai yksityiskohtaisemmassa tarkastuksessa havaittu merkittävä puute on korjattava viipymättä
  tarkastuspaikan läheisyydessä
  .

1.   Alustavassa tai yksityiskohtaisemmassa tarkastuksessa havaittu merkittävä puute on korjattava viipymättä
  tarvittavilla laitteilla varustetussa tilassa, joka on mahdollisimman lähellä paikkaa, jossa tehtiin alustava tai yksityiskohtaisempi tarkastus
  .

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jos ajoneuvossa on vaarallisia puutteita, tarkastaja ei saa antaa lupaa käyttää sitä ennen kuin puutteet on korjattu tarkastuspaikalla.
  Tarkastaja voi antaa luvan
  käyttää ajoneuvoa sen ajamiseksi lähimpään korjaamoon, jossa kyseiset puutteet voidaan korjata, edellyttäen että vaaralliset puutteet on korjattu siten, että ajoneuvolla pystytään ajamaan korjaamolle saakka ja että ajoneuvon kuljettajalle ja matkustajille sekä muille tienkäyttäjille ei aiheudu välitöntä vaaraa. | 3.   Jos ajoneuvossa on vaarallisia puutteita, tarkastaja ei saa antaa lupaa käyttää sitä ennen kuin puutteet on korjattu tarkastuspaikalla
  tai yhdessä lähimmistä korjaamoista
  .
  Jos on havaittu puutteita 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa kokonaisuuksissa, tarkastajan on annettava lupa
  käyttää ajoneuvoa sen ajamiseksi lähimpään korjaamoon, jossa kyseiset puutteet voidaan korjata, edellyttäen että vaaralliset puutteet on korjattu siten, että ajoneuvolla pystytään ajamaan korjaamolle saakka ja että ajoneuvon kuljettajalle ja matkustajille sekä muille tienkäyttäjille ei aiheudu välitöntä vaaraa. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Jos ajoneuvossa on vaarallisia puutteita, tarkastaja ei saa antaa lupaa käyttää sitä ennen kuin puutteet on korjattu tarkastuspaikalla.
  Tarkastaja voi antaa luvan
  käyttää ajoneuvoa sen ajamiseksi lähimpään korjaamoon, jossa kyseiset puutteet voidaan korjata, edellyttäen että vaaralliset puutteet on korjattu siten, että ajoneuvolla pystytään ajamaan korjaamolle saakka ja että ajoneuvon kuljettajalle ja matkustajille sekä muille tienkäyttäjille ei aiheudu välitöntä vaaraa.

3.   Jos ajoneuvossa on vaarallisia puutteita, tarkastaja ei saa antaa lupaa käyttää sitä ennen kuin puutteet on korjattu tarkastuspaikalla
  tai yhdessä lähimmistä korjaamoista
  .
  Jos on havaittu puutteita 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa kokonaisuuksissa, tarkastajan on annettava lupa
  käyttää ajoneuvoa sen ajamiseksi lähimpään korjaamoon, jossa kyseiset puutteet voidaan korjata, edellyttäen että vaaralliset puutteet on korjattu siten, että ajoneuvolla pystytään ajamaan korjaamolle saakka ja että ajoneuvon kuljettajalle ja matkustajille sekä muille tienkäyttäjille ei aiheudu välitöntä vaaraa.

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos ajoneuvossa on vaarallisia puutteita, tarkastaja voi antaa luvan tuoda se suoraan lähimpään paikkaan, jossa se voidaan korjata tai takavarikoida. | (Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.) |

Komission teksti

Tarkistus

Jos ajoneuvossa on vaarallisia puutteita, tarkastaja voi antaa luvan tuoda se suoraan lähimpään paikkaan, jossa se voidaan korjata tai takavarikoida.

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Tarkastajan on annettava toimivaltaiselle viranomaiselle tiedoksi yksityiskohtaisempien tienvarsitarkastusten tulokset kohtuullisessa ajassa asianomaisten tarkastusten jälkeen. Toimivaltaisen viranomaisen on
  säilytettävä
  nämä tiedot 36 kuukauden ajan niiden vastaanottamisesta. | 2.   Tarkastajan on annettava toimivaltaiselle viranomaiselle
  sähköisesti
  tiedoksi yksityiskohtaisempien tienvarsitarkastusten tulokset kohtuullisessa ajassa asianomaisten tarkastusten jälkeen. Toimivaltaisen viranomaisen on
  syötettävä
  nämä tiedot
  asetuksessa (EY) N:o 1071/2009 tarkoitettuun kansalliseen rekisteriin ja säilytettävä ne
  36 kuukauden ajan niiden vastaanottamisesta. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Tarkastajan on annettava toimivaltaiselle viranomaiselle tiedoksi yksityiskohtaisempien tienvarsitarkastusten tulokset kohtuullisessa ajassa asianomaisten tarkastusten jälkeen. Toimivaltaisen viranomaisen on
  säilytettävä
  nämä tiedot 36 kuukauden ajan niiden vastaanottamisesta.

2.   Tarkastajan on annettava toimivaltaiselle viranomaiselle
  sähköisesti
  tiedoksi yksityiskohtaisempien tienvarsitarkastusten tulokset kohtuullisessa ajassa asianomaisten tarkastusten jälkeen. Toimivaltaisen viranomaisen on
  syötettävä
  nämä tiedot
  asetuksessa (EY) N:o 1071/2009 tarkoitettuun kansalliseen rekisteriin ja säilytettävä ne
  36 kuukauden ajan niiden vastaanottamisesta.

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Tienvarsitarkastuksen tulokset on annettava tiedoksi ajoneuvon rekisteröineelle viranomaiselle. | 3.   Tienvarsitarkastuksen tulokset on annettava
  sähköisesti
  tiedoksi ajoneuvon rekisteröineelle viranomaiselle
  ja ajoneuvon omistajalle, ja ajoneuvon ollessa rekisteröity toiseen jäsenvaltioon on käytettävä kansallisten sähköisten rekisterien yhteenliittämisjärjestelmää (ERRU) asetuksen (EY) N:o 1071/2009 mukaisesti
  . |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Tienvarsitarkastuksen tulokset on annettava tiedoksi ajoneuvon rekisteröineelle viranomaiselle.

3.   Tienvarsitarkastuksen tulokset on annettava
  sähköisesti
  tiedoksi ajoneuvon rekisteröineelle viranomaiselle
  ja ajoneuvon omistajalle, ja ajoneuvon ollessa rekisteröity toiseen jäsenvaltioon on käytettävä kansallisten sähköisten rekisterien yhteenliittämisjärjestelmää (ERRU) asetuksen (EY) N:o 1071/2009 mukaisesti
  .

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kun muualla kuin tarkastusjäsenvaltiossa rekisteröidyssä ajoneuvossa havaitaan merkittäviä tai vaarallisia puutteita, erityisesti ajoneuvon käyttökieltoon johtavia puutteita, yhteyspisteen on ilmoitettava tämän tarkastuksen tulokset ajoneuvon rekisteröintijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle. | 1.   Kun muualla kuin tarkastusjäsenvaltiossa rekisteröidyssä ajoneuvossa havaitaan merkittäviä tai vaarallisia puutteita, erityisesti ajoneuvon käyttökieltoon johtavia puutteita, yhteyspisteen on ilmoitettava tämän tarkastuksen tulokset ajoneuvon rekisteröintijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle. |
| | Rekisteröintijäsenvaltion on otettava nämä tiedot huomioon luokitellessaan yrityksiä 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| Näihin tietoihin on sisällyttävä liitteessä VI vahvistetut tienvarsitarkastusraportin kohdat. | Näihin tietoihin on sisällyttävä liitteessä VI vahvistetut tienvarsitarkastusraportin kohdat
  , ja ne on esitettävä standardoidussa muodossa ja asetuksen (EY) N:o 1071/2009 16 artiklassa tarkoitetun kansallisen sähköisen rekisterin kautta
  . |
| Komissio antaa 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tutkimusmenettelyä noudattaen yksityiskohtaiset säännöt menettelyistä, joilla rekisteröintijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ilmoitetaan ajoneuvot, joissa on merkittäviä tai vaarallisia puutteita. | Komissio antaa 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tutkimusmenettelyä noudattaen yksityiskohtaiset säännöt menettelyistä, joilla rekisteröintijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ilmoitetaan ajoneuvot, joissa on merkittäviä tai vaarallisia puutteita. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Kun muualla kuin tarkastusjäsenvaltiossa rekisteröidyssä ajoneuvossa havaitaan merkittäviä tai vaarallisia puutteita, erityisesti ajoneuvon käyttökieltoon johtavia puutteita, yhteyspisteen on ilmoitettava tämän tarkastuksen tulokset ajoneuvon rekisteröintijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle.

1.   Kun muualla kuin tarkastusjäsenvaltiossa rekisteröidyssä ajoneuvossa havaitaan merkittäviä tai vaarallisia puutteita, erityisesti ajoneuvon käyttökieltoon johtavia puutteita, yhteyspisteen on ilmoitettava tämän tarkastuksen tulokset ajoneuvon rekisteröintijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle.

Rekisteröintijäsenvaltion on otettava nämä tiedot huomioon luokitellessaan yrityksiä 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Näihin tietoihin on sisällyttävä liitteessä VI vahvistetut tienvarsitarkastusraportin kohdat.

Näihin tietoihin on sisällyttävä liitteessä VI vahvistetut tienvarsitarkastusraportin kohdat
  , ja ne on esitettävä standardoidussa muodossa ja asetuksen (EY) N:o 1071/2009 16 artiklassa tarkoitetun kansallisen sähköisen rekisterin kautta
  .

Komissio antaa 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tutkimusmenettelyä noudattaen yksityiskohtaiset säännöt menettelyistä, joilla rekisteröintijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ilmoitetaan ajoneuvot, joissa on merkittäviä tai vaarallisia puutteita.

Komissio antaa 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tutkimusmenettelyä noudattaen yksityiskohtaiset säännöt menettelyistä, joilla rekisteröintijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ilmoitetaan ajoneuvot, joissa on merkittäviä tai vaarallisia puutteita.

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ajoneuvon rekisteröintijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava toteutetut toimet
  tarkastusjäsenvaltiolle
  . | Ajoneuvon rekisteröintijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava toteutetut toimet
  tarkastusjäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja syötettävä tiedot ERRUun
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Ajoneuvon rekisteröintijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava toteutetut toimet
  tarkastusjäsenvaltiolle
  .

Ajoneuvon rekisteröintijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava toteutetut toimet
  tarkastusjäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja syötettävä tiedot ERRUun
  .

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Jos merkittäviä tai vaarallisia puutteita on havaittu, ajoneuvoa käyttävän yrityksen nimi on ilmoitettava yhteyspisteeseen 16 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Jos merkittäviä tai vaarallisia puutteita on havaittu, ajoneuvoa käyttävän yrityksen nimi on ilmoitettava yhteyspisteeseen 16 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Rekisteröintijäsenvaltion on toimitettava teknistä tienvarsitarkastusta tekevälle viranomaiselle tietoja sen yrityksen riskiprofiilista, jonka ajoneuvoa tarkastetaan. Nämä tiedot on toimitettava sähköisesti ja kohtuullisessa ajassa. Komissio antaa täytäntöönpanosäädökset, jotka koskevat niiden menettelyjen yksityiskohtaisia sääntöjä, joilla tällaiset tiedot annetaan tällaisille viranomaisille. |
| | Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Tarkistus

2 b.
     
  Rekisteröintijäsenvaltion on toimitettava teknistä tienvarsitarkastusta tekevälle viranomaiselle tietoja sen yrityksen riskiprofiilista, jonka ajoneuvoa tarkastetaan. Nämä tiedot on toimitettava sähköisesti ja kohtuullisessa ajassa. Komissio antaa täytäntöönpanosäädökset, jotka koskevat niiden menettelyjen yksityiskohtaisia sääntöjä, joilla tällaiset tiedot annetaan tällaisille viranomaisille.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio
  ilmoittaa kerätyt tiedot
  Euroopan parlamentille. | Komissio
  toimittaa
  Euroopan parlamentille
  kertomuksen, jossa esitetään yhteenveto kerätyistä tiedoista
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio
  ilmoittaa kerätyt tiedot
  Euroopan parlamentille.

Komissio
  toimittaa
  Euroopan parlamentille
  kertomuksen, jossa esitetään yhteenveto kerätyistä tiedoista
  .

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään komissiolle 21 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä
  määräämättömäksi

  ajaksi [tämän asetuksen voimaantulopäivästä]. | 2.   Siirretään komissiolle ... päivästä ...kuuta ...

  viiden vuoden

  ajaksi
  [tämän asetuksen voimaantulopäivästä] 21 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Siirretään komissiolle 21 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä
  määräämättömäksi

  ajaksi [tämän asetuksen voimaantulopäivästä].

2.   Siirretään komissiolle ... päivästä ...kuuta ...

  viiden vuoden

  ajaksi
  [tämän asetuksen voimaantulopäivästä] 21 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä 1 kohdan mukaisesti annettuihin sääntöihin on kuuluttava seuraamukset siitä, ettei kuljettaja tai liikenteenharjoittaja ole tehnyt yhteistyötä tarkastajan kanssa
  eikä korjannut tarkastuksen aikana havaittuja puutteita
  . | 2.   Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti annettuihin sääntöihin on kuuluttava seuraamukset siitä, ettei kuljettaja tai liikenteenharjoittaja ole tehnyt yhteistyötä tarkastajan kanssa
  , sekä siitä, että ajoneuvoa on käytetty laittomasti, koska 14 artiklaa ei ole noudatettu
  . |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Edellä 1 kohdan mukaisesti annettuihin sääntöihin on kuuluttava seuraamukset siitä, ettei kuljettaja tai liikenteenharjoittaja ole tehnyt yhteistyötä tarkastajan kanssa
  eikä korjannut tarkastuksen aikana havaittuja puutteita
  .

2.   Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti annettuihin sääntöihin on kuuluttava seuraamukset siitä, ettei kuljettaja tai liikenteenharjoittaja ole tehnyt yhteistyötä tarkastajan kanssa
  , sekä siitä, että ajoneuvoa on käytetty laittomasti, koska 14 artiklaa ei ole noudatettu
  .

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

Liite II – osa 2 – kohta 5.2.2 – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti |
| --- |
| 5.2.2. | Pyörät |

Komission teksti

5.2.2.

Pyörät

Silmämääräinen tarkastus kunkin pyörän molemmilla sivuilla.

| Tarkistus |
| --- |
| 5.2.2. | Pyörät |

Tarkistus

5.2.2.

Pyörät

Silmämääräinen tarkastus kunkin pyörän molemmilla sivuilla.

| d a) | Pyörä ei sovi yhteen pyörän navan kanssa. |
| --- | --- |

d a)

Pyörä ei sovi yhteen pyörän navan kanssa.

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

Liite II – osa 2 – kohta 5.2.3 – sarake 2: Menetelmä

| Komission teksti |
| --- |
| 5.2.3 | Renkaat |

Komission teksti

5.2.3

Renkaat

Koko renkaan silmämääräinen tarkastus liikuttamalla ajoneuvoa eteen ja taakse.

| Tarkistus |
| --- |
| 5.2.3 | Renkaat |

Tarkistus

5.2.3

Renkaat

Koko renkaan silmämääräinen tarkastus liikuttamalla ajoneuvoa eteen ja taakse.

Rengaspaineen mittaaminen painemittarilla ja tuloksen vertaaminen valmistajan antamiin arvoihin.

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

Liite III – osa 1 – otsikko: Vaaralliset puutteet – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Puutteet, jotka aiheuttavat suoraa ja välitöntä vaaraa liikenneturvallisuudelle
  . Ajoneuvoa ei saa enää käyttää liikenteessä
  , joskin joissakin tapauksissa voidaan sallia, että ajoneuvo ajetaan määrätyissä olosuhteissa suoraan määrättyyn paikkaan esimerkiksi ajoneuvon välitöntä korjausta tai takavarikointia varten. | Puutteet, jotka aiheuttavat suoraa ja välitöntä vaaraa liikenneturvallisuudelle,
  ja jotka antavat jäsenvaltiolle tai sen toimivaltaisille viranomaisille valtuudet kieltää ajoneuvon käyttö liikenteessä,
  joskin joissakin tapauksissa voidaan sallia, että ajoneuvo ajetaan määrätyissä olosuhteissa suoraan määrättyyn paikkaan esimerkiksi ajoneuvon välitöntä korjausta tai takavarikointia varten. |

Komission teksti

Tarkistus

Puutteet, jotka aiheuttavat suoraa ja välitöntä vaaraa liikenneturvallisuudelle
  . Ajoneuvoa ei saa enää käyttää liikenteessä
  , joskin joissakin tapauksissa voidaan sallia, että ajoneuvo ajetaan määrätyissä olosuhteissa suoraan määrättyyn paikkaan esimerkiksi ajoneuvon välitöntä korjausta tai takavarikointia varten.

Puutteet, jotka aiheuttavat suoraa ja välitöntä vaaraa liikenneturvallisuudelle,
  ja jotka antavat jäsenvaltiolle tai sen toimivaltaisille viranomaisille valtuudet kieltää ajoneuvon käyttö liikenteessä,
  joskin joissakin tapauksissa voidaan sallia, että ajoneuvo ajetaan määrätyissä olosuhteissa suoraan määrättyyn paikkaan esimerkiksi ajoneuvon välitöntä korjausta tai takavarikointia varten.

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

Liite III – osa 2 – kohta 5.2.3 – e alakohta

| Komission teksti |
| --- |
| 5.2.3. | Renkaat |

Komission teksti

5.2.3.

Renkaat

| e) | Renkaan urasyvyys
  ei ole vaatimusten mukainen
  . |
| --- | --- |

e)

Renkaan urasyvyys
  ei ole vaatimusten mukainen
  .

X

X

| | Alle 80 % vaaditusta urasyvyydestä |
| --- | --- |

Alle 80 % vaaditusta urasyvyydestä

| Tarkistus |
| --- |
| 5.2.3. | Renkaat |

Tarkistus

5.2.3.

Renkaat

| e) | Renkaan urasyvyys
  kulunut laissa säädettyyn vähimmäissyvyyteen
  . |
| --- | --- |

e)

Renkaan urasyvyys
  kulunut laissa säädettyyn vähimmäissyvyyteen
  .

X

X

| | Renkaan urasyvyys laissa säädettyä syvyyttä pienempi. |
| --- | --- |

Renkaan urasyvyys laissa säädettyä syvyyttä pienempi.

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

Liite III – osa 2 – kohta 5.2.3 – g a alakohta (uusi)

| Komission teksti |
| --- |
| 5.2.3. | Renkaat |

Komission teksti

5.2.3.

Renkaat

| Tarkistus |
| --- |
| 5.2.3. | Renkaat |

Tarkistus

5.2.3.

Renkaat

| g a) | Käytön aikainen paine yhdessä renkaassa alentunut 20 prosenttia. |
| --- | --- |

g a)

Käytön aikainen paine yhdessä renkaassa alentunut 20 prosenttia.

X

X

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

Liite IV

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| [...] | Poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

[...]

Poistetaan.

---

(1)  Tarkistusten hyväksymisen jälkeen asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 57 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A7-0207/2013).

(2)  

  EUVL L 102, 11.4.2006, s. 1.

(3)  

  EYVL L 370, 31.12.1985, s. 8.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/214 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/214

---

P7_TA(2013)0297

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen määräaikaiset katsastukset ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 2. heinäkuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen määräaikaisista katsastuksista sekä direktiivin 2009/40/EY kumoamisesta (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 075/34)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Katsastus on osa laajempaa järjestelmää, jolla varmistetaan, että ajoneuvot pidetään turvallisessa ja ympäristön kannalta hyväksyttävässä kunnossa niiden käytön ajan. Järjestelmään olisi kuuluttava kaikkien ajoneuvojen määräaikaiset katsastukset, kaupallisessa tieliikenteessä käytettävien ajoneuvojen tekniset tienvarsitarkastukset ja ajoneuvojen rekisteröintimenettelyä koskevat säännökset
  , jotta varmistetaan, että
  välittömän vaaran
  tieliikenneturvallisuudelle aiheuttavia ajoneuvoja ei käytetä maanteillä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Katsastus on osa laajempaa järjestelmää, jolla varmistetaan, että ajoneuvot pidetään turvallisessa ja ympäristön kannalta hyväksyttävässä kunnossa niiden käytön ajan. Järjestelmään olisi kuuluttava kaikkien ajoneuvojen määräaikaiset katsastukset, kaupallisessa tieliikenteessä käytettävien ajoneuvojen tekniset tienvarsitarkastukset ja ajoneuvojen rekisteröintimenettelyä koskevat säännökset
  , jotta varmistetaan, että
  välittömän vaaran
  tieliikenneturvallisuudelle aiheuttavia ajoneuvoja ei käytetä maanteillä
  .

| (3) | Katsastus on osa laajempaa järjestelmää, jolla varmistetaan, että ajoneuvot pidetään turvallisessa ja ympäristön kannalta hyväksyttävässä kunnossa niiden käytön ajan. Järjestelmään olisi kuuluttava kaikkien ajoneuvojen määräaikaiset katsastukset, kaupallisessa tieliikenteessä käytettävien ajoneuvojen tekniset tienvarsitarkastukset ja ajoneuvojen rekisteröintimenettelyä koskevat säännökset
  . Liikennekelpoisuus olisi varmistettava pääasiassa määräaikaiskatsastuksin. Hyötyajoneuvojen tienvarsitarkastuksilla olisi ainoastaan täydennettävä määräaikaiskatsastuksia, ja ne olisi kohdennettava ajoneuvoihin, jotka aiheuttavat
  välittömän vaaran
  tieliikenneturvallisuudelle
  . |
| --- | --- |

(3)

Katsastus on osa laajempaa järjestelmää, jolla varmistetaan, että ajoneuvot pidetään turvallisessa ja ympäristön kannalta hyväksyttävässä kunnossa niiden käytön ajan. Järjestelmään olisi kuuluttava kaikkien ajoneuvojen määräaikaiset katsastukset, kaupallisessa tieliikenteessä käytettävien ajoneuvojen tekniset tienvarsitarkastukset ja ajoneuvojen rekisteröintimenettelyä koskevat säännökset
  . Liikennekelpoisuus olisi varmistettava pääasiassa määräaikaiskatsastuksin. Hyötyajoneuvojen tienvarsitarkastuksilla olisi ainoastaan täydennettävä määräaikaiskatsastuksia, ja ne olisi kohdennettava ajoneuvoihin, jotka aiheuttavat
  välittömän vaaran
  tieliikenneturvallisuudelle
  .

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 a) | Kaikkien yleisillä teillä käytettävien ajoneuvojen on oltava liikennekelpoisia aina, kun ne ovat käytössä, sanotun rajoittamatta määräaikaiskatsastuksia koskevien vaatimusten soveltamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 a)

Kaikkien yleisillä teillä käytettävien ajoneuvojen on oltava liikennekelpoisia aina, kun ne ovat käytössä, sanotun rajoittamatta määräaikaiskatsastuksia koskevien vaatimusten soveltamista.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 b) | Liikennekelpoisuutta koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanon valvontaan olisi sisällyttävä ajoneuvojen omistajille suunnattuja valistuskampanjoita, joilla kehitetään ajoneuvon perustarkastuksia koskevia hyviä käytäntöjä ja toimintatapoja. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 b)

Liikennekelpoisuutta koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanon valvontaan olisi sisällyttävä ajoneuvojen omistajille suunnattuja valistuskampanjoita, joilla kehitetään ajoneuvon perustarkastuksia koskevia hyviä käytäntöjä ja toimintatapoja.

Tarkistukset 4 ja 115

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Unionissa on hyväksytty useita ajoneuvojen turvallisuutta koskevia teknisiä normeja ja vaatimuksia. On kuitenkin tarpeen varmistaa määräaikaisten katsastusten järjestelmällä, että markkinoille saatetut ajoneuvot täyttävät turvallisuusnormit koko käyttöikänsä ajan.
  Tätä järjestelmää olisi sovellettava
  ajoneuvoluokkiin, jotka määritellään kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä ja neuvoston direktiivin 92/61/ETY kumoamisesta18 päivänä maaliskuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/24/EY, puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2007/46/EY ja maatalous- tai metsätraktoreiden, niiden perävaunujen ja vedettävien vaihdettavissa olevien koneiden ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnästä sekä direktiivin 74/150/ETY kumoamisesta26 päivänä toukokuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/37/EY. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Unionissa on hyväksytty useita ajoneuvojen turvallisuutta koskevia teknisiä normeja ja vaatimuksia. On kuitenkin tarpeen varmistaa määräaikaisten katsastusten järjestelmällä, että markkinoille saatetut ajoneuvot täyttävät turvallisuusnormit koko käyttöikänsä ajan.
  Tätä järjestelmää olisi sovellettava
  ajoneuvoluokkiin, jotka määritellään kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä ja neuvoston direktiivin 92/61/ETY kumoamisesta18 päivänä maaliskuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/24/EY, puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2007/46/EY ja maatalous- tai metsätraktoreiden, niiden perävaunujen ja vedettävien vaihdettavissa olevien koneiden ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnästä sekä direktiivin 74/150/ETY kumoamisesta26 päivänä toukokuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/37/EY.

| (4) | Unionissa on hyväksytty useita ajoneuvojen turvallisuutta koskevia teknisiä normeja ja vaatimuksia. On kuitenkin tarpeen varmistaa määräaikaisten katsastusten järjestelmällä, että markkinoille saatetut ajoneuvot täyttävät turvallisuusnormit koko käyttöikänsä ajan.
  Ajoneuvon turvallisuus- ja ympäristöominaisuuksiin vaikuttavat jälkiasennetut varusteet eivät saisi heikentää näitä ominaisuuksia siitä, millaiset ne olivat hyväksynnän, ensimmäisen rekisteröinnin tai käyttöönoton aikana. Jäsenvaltiot saattavat ottaa käyttöön katsastuksia koskevia kansallisia vaatimuksia, joita sovelletaan
  ajoneuvoluokkiin, jotka määritellään kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä18 päivänä maaliskuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/24/EY
  ; tätä kansallista katsastusjärjestelmää olisi sovellettava ajoneuvoluokkiin, jotka määritellään
  puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2007/46/EY ja maatalous- tai metsätraktoreiden, niiden perävaunujen ja vedettävien vaihdettavissa olevien koneiden ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnästä 26 päivänä toukokuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/37/EY. |
| --- | --- |

(4)

Unionissa on hyväksytty useita ajoneuvojen turvallisuutta koskevia teknisiä normeja ja vaatimuksia. On kuitenkin tarpeen varmistaa määräaikaisten katsastusten järjestelmällä, että markkinoille saatetut ajoneuvot täyttävät turvallisuusnormit koko käyttöikänsä ajan.
  Ajoneuvon turvallisuus- ja ympäristöominaisuuksiin vaikuttavat jälkiasennetut varusteet eivät saisi heikentää näitä ominaisuuksia siitä, millaiset ne olivat hyväksynnän, ensimmäisen rekisteröinnin tai käyttöönoton aikana. Jäsenvaltiot saattavat ottaa käyttöön katsastuksia koskevia kansallisia vaatimuksia, joita sovelletaan
  ajoneuvoluokkiin, jotka määritellään kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä18 päivänä maaliskuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/24/EY
  ; tätä kansallista katsastusjärjestelmää olisi sovellettava ajoneuvoluokkiin, jotka määritellään
  puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2007/46/EY ja maatalous- tai metsätraktoreiden, niiden perävaunujen ja vedettävien vaihdettavissa olevien koneiden ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnästä 26 päivänä toukokuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/37/EY.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Moottoriajoneuvon liikennekelpoisuutta heikentävän puutteen havaitseminen varhaisessa vaiheessa helpottaa puutteen korjaamista ja onnettomuuksien ehkäisemistä, ja näin saavutetuilla onnettomuuskustannusten säästöillä olisi osarahoitettava bonusjärjestelmän perustamiskustannuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 a)

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Valtaosa tieliikenteen kokonaispäästöistä, erityisesti hiilidioksidipäästöistä, on peräisin pienestä osasta ajoneuvoja, joiden päästönvalvontajärjestelmät ovat vialliset. Arviolta viisi prosenttia ajoneuvokannasta aiheuttaa 25 prosenttia kaikista epäpuhtauspäästöistä. Sen vuoksi määräaikaisten katsastusten järjestelmä parantaisi osaltaan myös ympäristön tilaa vähentämällä ajoneuvojen keskimääräisiä päästöjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Valtaosa tieliikenteen kokonaispäästöistä, erityisesti hiilidioksidipäästöistä, on peräisin pienestä osasta ajoneuvoja, joiden päästönvalvontajärjestelmät ovat vialliset. Arviolta viisi prosenttia ajoneuvokannasta aiheuttaa 25 prosenttia kaikista epäpuhtauspäästöistä. Sen vuoksi määräaikaisten katsastusten järjestelmä parantaisi osaltaan myös ympäristön tilaa vähentämällä ajoneuvojen keskimääräisiä päästöjä.

| (6) | Valtaosa tieliikenteen kokonaispäästöistä, erityisesti hiilidioksidipäästöistä, on peräisin pienestä osasta ajoneuvoja, joiden päästönvalvontajärjestelmät ovat vialliset. Arviolta viisi prosenttia ajoneuvokannasta aiheuttaa 25 prosenttia kaikista epäpuhtauspäästöistä.
  Tämä koskee myös uudenaikaisten moottorimallien entistä korkeampia hiukkas- ja typpioksidipäästöjä, ja näille moottoreille olisikin tehtävä entistä kattavampi päästötesti, johon kuuluu sähköisellä valvontalaitteella suoritettu ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD-järjestelmä) eheyden ja toimivuuden tarkastus, joka varmennetaan käytössä olevalla pakokaasutestauksella päästöjärjestelmän täydellisen testauksen varmistamiseksi, koska pelkkä OBD-järjestelmään perustuva testaus ei ole luotettava.
  Sen vuoksi määräaikaisten katsastusten järjestelmä parantaisi osaltaan myös ympäristön tilaa vähentämällä ajoneuvojen keskimääräisiä päästöjä. |
| --- | --- |

(6)

Valtaosa tieliikenteen kokonaispäästöistä, erityisesti hiilidioksidipäästöistä, on peräisin pienestä osasta ajoneuvoja, joiden päästönvalvontajärjestelmät ovat vialliset. Arviolta viisi prosenttia ajoneuvokannasta aiheuttaa 25 prosenttia kaikista epäpuhtauspäästöistä.
  Tämä koskee myös uudenaikaisten moottorimallien entistä korkeampia hiukkas- ja typpioksidipäästöjä, ja näille moottoreille olisikin tehtävä entistä kattavampi päästötesti, johon kuuluu sähköisellä valvontalaitteella suoritettu ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD-järjestelmä) eheyden ja toimivuuden tarkastus, joka varmennetaan käytössä olevalla pakokaasutestauksella päästöjärjestelmän täydellisen testauksen varmistamiseksi, koska pelkkä OBD-järjestelmään perustuva testaus ei ole luotettava.
  Sen vuoksi määräaikaisten katsastusten järjestelmä parantaisi osaltaan myös ympäristön tilaa vähentämällä ajoneuvojen keskimääräisiä päästöjä.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Maatalousajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 40 km/h, käytetään
  yhä enemmän
  kuorma-autojen sijaan
  paikallisissa kuljetuksissa
  .
  Niiden riskialttius on verrattavissa kuorma-autoihin, minkä vuoksi tätä ajoneuvoluokkaa olisi
  katsastusten suhteen
  kohdeltava
  samalla tavalla kuin kuorma-autoja. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Maatalousajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 40 km/h, käytetään
  yhä enemmän
  kuorma-autojen sijaan
  paikallisissa kuljetuksissa
  .
  Niiden riskialttius on verrattavissa kuorma-autoihin, minkä vuoksi tätä ajoneuvoluokkaa olisi
  katsastusten suhteen
  kohdeltava
  samalla tavalla kuin kuorma-autoja.

| (8) | Maatalousajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 40 km/h, käytetään
  joissakin tapauksissa
  kuorma-autojen sijaan
  kaupallisessa maanteiden tavaraliikenteessä
  .
  On tärkeää varmistaa, että tällä tavalla käytettyjä maatalousajoneuvoja kohdellaan
  katsastusten suhteen samalla tavalla kuin kuorma-autoja. |
| --- | --- |

(8)

Maatalousajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 40 km/h, käytetään
  joissakin tapauksissa
  kuorma-autojen sijaan
  kaupallisessa maanteiden tavaraliikenteessä
  .
  On tärkeää varmistaa, että tällä tavalla käytettyjä maatalousajoneuvoja kohdellaan
  katsastusten suhteen samalla tavalla kuin kuorma-autoja.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Koska museoajoneuvojen tarkoituksena on säilyttää niiden valmistusajankohdan
  perinteet
  eikä niitä juurikaan käytetä yleisillä teillä,
  jäsenvaltioiden olisi
  itse päätettävä
  ,
  tehdäänkö
  määräaikaiset katsastukset myös tällaisille ajoneuvoille. Jäsenvaltioiden olisi voitava itse päättää myös muiden erikoisajoneuvotyyppien katsastuksista. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Koska museoajoneuvojen tarkoituksena on säilyttää niiden valmistusajankohdan
  perinteet
  eikä niitä juurikaan käytetä yleisillä teillä,
  jäsenvaltioiden olisi
  itse päätettävä
  ,
  tehdäänkö
  määräaikaiset katsastukset myös tällaisille ajoneuvoille. Jäsenvaltioiden olisi voitava itse päättää myös muiden erikoisajoneuvotyyppien katsastuksista.

| (9) | Museoajoneuvot säilyttävät valmistusajankohtansa
  perinteet
  , ne pidetään historiallisesti asianmukaisessa kunnossa, ja ne ovat harvoin päivittäiskäytössä
  . Jäsenvaltioiden olisi
  voitava päättää
  ,
  että
  määräaikaiset katsastukset
  tehdään
  myös tällaisille ajoneuvoille
  , tai muuten säännellä niiden katsastusjärjestelmää
  . Jäsenvaltioiden olisi voitava itse päättää myös muiden erikoisajoneuvotyyppien katsastuksista. |
| --- | --- |

(9)

Museoajoneuvot säilyttävät valmistusajankohtansa
  perinteet
  , ne pidetään historiallisesti asianmukaisessa kunnossa, ja ne ovat harvoin päivittäiskäytössä
  . Jäsenvaltioiden olisi
  voitava päättää
  ,
  että
  määräaikaiset katsastukset
  tehdään
  myös tällaisille ajoneuvoille
  , tai muuten säännellä niiden katsastusjärjestelmää
  . Jäsenvaltioiden olisi voitava itse päättää myös muiden erikoisajoneuvotyyppien katsastuksista.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Katsastus on täysivaltaista toimintaa, minkä vuoksi
  se olisi jätettävä jäsenvaltioiden tai niiden
  valvomien elinten
  tehtäväksi
  . Jäsenvaltioiden olisi
  jatkossakin oltava vastuussa katsastusten tekemisestä kaikissa tapauksissa, vaikka kansallinen järjestelmä mahdollistaisikin luvan myöntämisen esimerkiksi ajoneuvokorjaamojen kaltaisille yksityisille tahoille
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Katsastus on täysivaltaista toimintaa, minkä vuoksi
  se olisi jätettävä jäsenvaltioiden tai niiden
  valvomien elinten
  tehtäväksi
  . Jäsenvaltioiden olisi
  jatkossakin oltava vastuussa katsastusten tekemisestä kaikissa tapauksissa, vaikka kansallinen järjestelmä mahdollistaisikin luvan myöntämisen esimerkiksi ajoneuvokorjaamojen kaltaisille yksityisille tahoille
  .

| (10) | Katsastus on täysivaltaista toimintaa, minkä vuoksi
  asianomaisen jäsenvaltion tai sen tähän tehtävään määräämän julkisen elimen taikka jäsenvaltion nimeämien ja suoraan
  valvomien elinten
  tai laitosten, mukaan lukien asianmukaisesti hyväksytyt yksityiset elimet, olisi suoritettava katsastukset
  .
  Jos katsastuksista vastaavat laitokset suorittavat myös ajoneuvojen korjauksia,
  jäsenvaltioiden olisi
  erityisesti varmistettava katsastusten puolueettomuus ja korkea laatu
  . |
| --- | --- |

(10)

Katsastus on täysivaltaista toimintaa, minkä vuoksi
  asianomaisen jäsenvaltion tai sen tähän tehtävään määräämän julkisen elimen taikka jäsenvaltion nimeämien ja suoraan
  valvomien elinten
  tai laitosten, mukaan lukien asianmukaisesti hyväksytyt yksityiset elimet, olisi suoritettava katsastukset
  .
  Jos katsastuksista vastaavat laitokset suorittavat myös ajoneuvojen korjauksia,
  jäsenvaltioiden olisi
  erityisesti varmistettava katsastusten puolueettomuus ja korkea laatu
  .

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 a) | Jotta vapaan liikkuvuuden periaate toteutuisi unionissa paremmin, jäsenvaltioiden olisi ajoneuvon uudelleenrekisteröintiä varten vastavuoroisesti tunnustettava alkuperäisen rekisteröintijäsenvaltion myöntämä katsastustodistus. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 a)

Jotta vapaan liikkuvuuden periaate toteutuisi unionissa paremmin, jäsenvaltioiden olisi ajoneuvon uudelleenrekisteröintiä varten vastavuoroisesti tunnustettava alkuperäisen rekisteröintijäsenvaltion myöntämä katsastustodistus.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 b) | Kun katsastuksia on todistettavasti yhdenmukaistettu riittävässä määrin, olisi säädettävä katsastustodistusten täysimääräisestä vastavuoroisesta tunnustamisesta kaikkialla unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 b)

Kun katsastuksia on todistettavasti yhdenmukaistettu riittävässä määrin, olisi säädettävä katsastustodistusten täysimääräisestä vastavuoroisesta tunnustamisesta kaikkialla unionissa.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Ajoneuvojen ja erityisesti niiden sähköisten turvallisuuskomponenttien tarkastuksessa on välttämätöntä, että kunkin yksittäisen ajoneuvon tekniset eritelmät ovat saatavilla. Sen vuoksi ajoneuvojen valmistajien olisi annettava kaikkien vaatimustenmukaisuustodistukseen sisältyvien tietojen lisäksi myös turvallisuuteen ja ympäristöön liittyvien
  komponenttien
  toimivuuden varmentamiseksi tarvittavat tiedot.
  Korjaamiseen ja huoltamiseen liittyvien tietojen saatavuutta koskevia säännöksiä olisi sovellettava samalla tavoin tätä tarkoitusta varten, jolloin nämä katsastuksissa tarvittavat tietoelementit olisivat katsastusasemien saatavilla. Tämä on erittäin tärkeää erityisesti sähköisesti ohjattujen järjestelmien alalla, ja tiedot olisi annettava kaikista valmistajan asentamista elementeistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Ajoneuvojen ja erityisesti niiden sähköisten turvallisuuskomponenttien tarkastuksessa on välttämätöntä, että kunkin yksittäisen ajoneuvon tekniset eritelmät ovat saatavilla. Sen vuoksi ajoneuvojen valmistajien olisi annettava kaikkien vaatimustenmukaisuustodistukseen sisältyvien tietojen lisäksi myös turvallisuuteen ja ympäristöön liittyvien
  komponenttien
  toimivuuden varmentamiseksi tarvittavat tiedot.
  Korjaamiseen ja huoltamiseen liittyvien tietojen saatavuutta koskevia säännöksiä olisi sovellettava samalla tavoin tätä tarkoitusta varten, jolloin nämä katsastuksissa tarvittavat tietoelementit olisivat katsastusasemien saatavilla. Tämä on erittäin tärkeää erityisesti sähköisesti ohjattujen järjestelmien alalla, ja tiedot olisi annettava kaikista valmistajan asentamista elementeistä.

| (11) | Ajoneuvojen ja erityisesti niiden sähköisten turvallisuuskomponenttien tarkastuksessa on välttämätöntä, että kunkin yksittäisen ajoneuvon tekniset eritelmät ovat saatavilla. Sen vuoksi ajoneuvojen valmistajien olisi annettava kaikkien vaatimustenmukaisuustodistukseen sisältyvien tietojen lisäksi myös turvallisuuteen ja ympäristöön liittyvien
  järjestelmien
  toimivuuden varmentamiseksi tarvittavat tiedot.
  Tietojen olisi oltava riittävän yksityiskohtaisia, jotta ajoneuvon turvajärjestelmien toimivuutta voidaan seurata niin, että kun niitä testataan määräajoin suoritettavissa teknisissä tarkastuksissa, voidaan ennustaa, kuinka suurella todennäköisyydellä ajoneuvo läpäisee katsastuksen. |
| --- | --- |

(11)

Ajoneuvojen ja erityisesti niiden sähköisten turvallisuuskomponenttien tarkastuksessa on välttämätöntä, että kunkin yksittäisen ajoneuvon tekniset eritelmät ovat saatavilla. Sen vuoksi ajoneuvojen valmistajien olisi annettava kaikkien vaatimustenmukaisuustodistukseen sisältyvien tietojen lisäksi myös turvallisuuteen ja ympäristöön liittyvien
  järjestelmien
  toimivuuden varmentamiseksi tarvittavat tiedot.
  Tietojen olisi oltava riittävän yksityiskohtaisia, jotta ajoneuvon turvajärjestelmien toimivuutta voidaan seurata niin, että kun niitä testataan määräajoin suoritettavissa teknisissä tarkastuksissa, voidaan ennustaa, kuinka suurella todennäköisyydellä ajoneuvo läpäisee katsastuksen.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Jotta
  katsastukset
  olisivat korkeatasoisia kaikkialla unionissa,
  katsastuksissa käytettävät testauslaitteet sekä niiden
  huolto ja kalibrointi olisi eriteltävä unionin tasolla. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Jotta
  katsastukset
  olisivat korkeatasoisia kaikkialla unionissa,
  katsastuksissa käytettävät testauslaitteet sekä niiden
  huolto ja kalibrointi olisi eriteltävä unionin tasolla.

| (12) | Jotta
  katsastuksissa käytettävien testauslaitteiden tarkastukset
  olisivat korkeatasoisia kaikkialla unionissa,
  testauslaitteiden
  huolto ja kalibrointi olisi eriteltävä unionin tasolla.
  Katsastusjärjestelmien ja -menettelyjen sekä testauslaitteiden alan innovoinnille olisi luotava kannustimia, koska näin voidaan alentaa kustannuksia ja parantaa käyttöä. |
| --- | --- |

(12)

Jotta
  katsastuksissa käytettävien testauslaitteiden tarkastukset
  olisivat korkeatasoisia kaikkialla unionissa,
  testauslaitteiden
  huolto ja kalibrointi olisi eriteltävä unionin tasolla.
  Katsastusjärjestelmien ja -menettelyjen sekä testauslaitteiden alan innovoinnille olisi luotava kannustimia, koska näin voidaan alentaa kustannuksia ja parantaa käyttöä.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Katsastajien olisi katsastuksia tehdessään toimittava riippumattomasti, ja kaikenlaisia eturistiriitoja olisi vältettävä.
  Katsastustulosten ei tämän vuoksi tulisi olla yhteydessä palkkaan eikä muuhun taloudelliseen tai henkilökohtaiseen etuun. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Katsastajien olisi katsastuksia tehdessään toimittava riippumattomasti, ja kaikenlaisia eturistiriitoja olisi vältettävä.
  Katsastustulosten ei tämän vuoksi tulisi olla yhteydessä palkkaan eikä muuhun taloudelliseen tai henkilökohtaiseen etuun.

| (13) | Katsastajien olisi katsastuksia tehdessään toimittava riippumattomasti, ja kaikenlaisia eturistiriitoja olisi vältettävä.
  Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että arvioinnit suoritetaan asianmukaisesti, ja kiinnitettävä erityistä huomiota niiden puolueettomuuteen. |
| --- | --- |

(13)

Katsastajien olisi katsastuksia tehdessään toimittava riippumattomasti, ja kaikenlaisia eturistiriitoja olisi vältettävä.
  Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että arvioinnit suoritetaan asianmukaisesti, ja kiinnitettävä erityistä huomiota niiden puolueettomuuteen.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | Katsastusasemien tasokkuus ja puolueettomuus on ratkaisevan tärkeää liikenneturvallisuuden parantamistavoitteen kannalta. Siksi katsastuksia tekevien katsastusasemien olisi esimerkiksi täytettävä vähimmäisvaatimukset, jotka on asetettu ISO 17020 -standardissa yleisistä vaatimuksista erityyppisten tarkastuslaitosten toiminnalle. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

Katsastusasemien tasokkuus ja puolueettomuus on ratkaisevan tärkeää liikenneturvallisuuden parantamistavoitteen kannalta. Siksi katsastuksia tekevien katsastusasemien olisi esimerkiksi täytettävä vähimmäisvaatimukset, jotka on asetettu ISO 17020 -standardissa yleisistä vaatimuksista erityyppisten tarkastuslaitosten toiminnalle.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Katsastustuloksia ei tulisi muuttaa kaupallisia tarkoituksia varten. Valvontaelimen olisi voitava muuttaa katsastustulokset ainoastaan siinä tapauksessa, että katsastajan tekemän katsastuksen tulokset ovat ilmeisen virheelliset. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Katsastustuloksia ei tulisi muuttaa kaupallisia tarkoituksia varten. Valvontaelimen olisi voitava muuttaa katsastustulokset ainoastaan siinä tapauksessa, että katsastajan tekemän katsastuksen tulokset ovat ilmeisen virheelliset.

| (14) | Katsastustuloksia ei tulisi muuttaa kaupallisia tarkoituksia varten. Valvontaelimen olisi voitava muuttaa katsastustulokset ainoastaan siinä tapauksessa, että katsastajan tekemän katsastuksen tulokset ovat ilmeisen virheelliset
  , ja määrätä katsastustodistuksen myöntäneelle elimelle asianmukaisia seuraamuksia
  . |
| --- | --- |

(14)

Katsastustuloksia ei tulisi muuttaa kaupallisia tarkoituksia varten. Valvontaelimen olisi voitava muuttaa katsastustulokset ainoastaan siinä tapauksessa, että katsastajan tekemän katsastuksen tulokset ovat ilmeisen virheelliset
  , ja määrätä katsastustodistuksen myöntäneelle elimelle asianmukaisia seuraamuksia
  .

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Katsastusten korkealaatuisuus edellyttää katsastushenkilöstöltä korkeatasoista taitoa ja osaamista. Olisi otettava käyttöön koulutusjärjestelmä, jossa annetaan peruskoulutusta ja määräajoin järjestettävää täydennyskoulutusta. Olisi määriteltävä siirtymäkausi, jotta nykyinen katsastushenkilöstö voisi siirtyä sujuvasti määräaikaisen koulutuksen järjestelmään. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Katsastusten korkealaatuisuus edellyttää katsastushenkilöstöltä korkeatasoista taitoa ja osaamista. Olisi otettava käyttöön koulutusjärjestelmä, jossa annetaan peruskoulutusta ja määräajoin järjestettävää täydennyskoulutusta. Olisi määriteltävä siirtymäkausi, jotta nykyinen katsastushenkilöstö voisi siirtyä sujuvasti määräaikaisen koulutuksen järjestelmään.

| (15) | Katsastusten korkealaatuisuus edellyttää katsastushenkilöstöltä korkeatasoista taitoa ja osaamista. Olisi otettava käyttöön koulutusjärjestelmä, jossa annetaan peruskoulutusta ja määräajoin järjestettävää täydennyskoulutusta. Olisi määriteltävä siirtymäkausi, jotta nykyinen katsastushenkilöstö voisi siirtyä sujuvasti määräaikaisen koulutuksen järjestelmään.
  Jäsenvaltioiden, joissa jo sovelletaan koulutusta, pätevyyttä ja testausta koskevia vähimmäisvaatimuksia tiukempia vaatimuksia, olisi voitava pitää tiukat vaatimuksensa voimassa. |
| --- | --- |

(15)

Katsastusten korkealaatuisuus edellyttää katsastushenkilöstöltä korkeatasoista taitoa ja osaamista. Olisi otettava käyttöön koulutusjärjestelmä, jossa annetaan peruskoulutusta ja määräajoin järjestettävää täydennyskoulutusta. Olisi määriteltävä siirtymäkausi, jotta nykyinen katsastushenkilöstö voisi siirtyä sujuvasti määräaikaisen koulutuksen järjestelmään.
  Jäsenvaltioiden, joissa jo sovelletaan koulutusta, pätevyyttä ja testausta koskevia vähimmäisvaatimuksia tiukempia vaatimuksia, olisi voitava pitää tiukat vaatimuksensa voimassa.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Katsastusten tiheyttä olisi mukautettava ajoneuvotyypin
  ja ajoneuvojen matkamittarin lukeman
  perusteella. Ajoneuvoissa on todennäköisemmin teknisiä puutteita, kun ne ovat saavuttaneet tietyn iän
  ja, erityisesti jos ajoneuvoa on käytetty intensiivisesti, matkamittari on saavuttanut tietyn lukeman
  . Sen vuoksi on aiheellista lisätä
  katsastusten tiheyttä vanhemmille ajoneuvoille ja sellaisille ajoneuvoille, joiden matkamittarin lukema on korkea
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Katsastusten tiheyttä olisi mukautettava ajoneuvotyypin
  ja ajoneuvojen matkamittarin lukeman
  perusteella. Ajoneuvoissa on todennäköisemmin teknisiä puutteita, kun ne ovat saavuttaneet tietyn iän
  ja, erityisesti jos ajoneuvoa on käytetty intensiivisesti, matkamittari on saavuttanut tietyn lukeman
  . Sen vuoksi on aiheellista lisätä
  katsastusten tiheyttä vanhemmille ajoneuvoille ja sellaisille ajoneuvoille, joiden matkamittarin lukema on korkea
  .

| (17) | Katsastusten tiheyttä olisi mukautettava ajoneuvotyypin perusteella. Ajoneuvoissa on todennäköisemmin teknisiä puutteita, kun ne ovat saavuttaneet tietyn iän. Sen vuoksi on aiheellista lisätä
  vanhempien ajoneuvojen katsastustiheyttä
  . |
| --- | --- |

(17)

Katsastusten tiheyttä olisi mukautettava ajoneuvotyypin perusteella. Ajoneuvoissa on todennäköisemmin teknisiä puutteita, kun ne ovat saavuttaneet tietyn iän. Sen vuoksi on aiheellista lisätä
  vanhempien ajoneuvojen katsastustiheyttä
  .

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Katsastuksessa olisi tarkastettava kaikki kohteet, joilla on merkitystä katsastettavan ajoneuvon suunnittelun, rakenteen ja laitteiden kannalta. Näiden kohteiden osalta ja ajoneuvoteknologian nykytilanne huomioon ottaen olisi nykyaikaiset sähköjärjestelmät lisättävä katsastettavien kohteiden luetteloon. Katsastusten yhdenmukaisuus edellyttää, että kustakin katsastuskohteesta vahvistetaan testausmenetelmät. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Katsastuksessa olisi tarkastettava kaikki kohteet, joilla on merkitystä katsastettavan ajoneuvon suunnittelun, rakenteen ja laitteiden kannalta. Näiden kohteiden osalta ja ajoneuvoteknologian nykytilanne huomioon ottaen olisi nykyaikaiset sähköjärjestelmät lisättävä katsastettavien kohteiden luetteloon. Katsastusten yhdenmukaisuus edellyttää, että kustakin katsastuskohteesta vahvistetaan testausmenetelmät.

| (19) | Katsastuksessa olisi tarkastettava kaikki kohteet, joilla on merkitystä katsastettavan ajoneuvon suunnittelun, rakenteen ja laitteiden kannalta.
  Nämä kohteet olisi päivitettävä ajoneuvojen turvallisuutta koskevan tutkimuksen ja tekniikan kehityksen perusteella. Pyöriä, jotka on asennettu standardista poikkeaviin akseleihin ja jotka siten eivät vastaa vaatimuksia, olisi pidettävä turvallisuuden kannalta kriittisenä kohteena, joka olisi katsastettava.
  Näiden kohteiden osalta ja ajoneuvoteknologian nykytilanne huomioon ottaen olisi nykyaikaiset sähköjärjestelmät lisättävä katsastettavien kohteiden luetteloon. Katsastusten yhdenmukaisuus edellyttää, että kustakin katsastuskohteesta vahvistetaan testausmenetelmät. |
| --- | --- |

(19)

Katsastuksessa olisi tarkastettava kaikki kohteet, joilla on merkitystä katsastettavan ajoneuvon suunnittelun, rakenteen ja laitteiden kannalta.
  Nämä kohteet olisi päivitettävä ajoneuvojen turvallisuutta koskevan tutkimuksen ja tekniikan kehityksen perusteella. Pyöriä, jotka on asennettu standardista poikkeaviin akseleihin ja jotka siten eivät vastaa vaatimuksia, olisi pidettävä turvallisuuden kannalta kriittisenä kohteena, joka olisi katsastettava.
  Näiden kohteiden osalta ja ajoneuvoteknologian nykytilanne huomioon ottaen olisi nykyaikaiset sähköjärjestelmät lisättävä katsastettavien kohteiden luetteloon. Katsastusten yhdenmukaisuus edellyttää, että kustakin katsastuskohteesta vahvistetaan testausmenetelmät.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (20 a) | Katsastuksia varten olisi vahvistettava unionin tason yhteiset, tiukat vähimmäisnormit, ja niiden jäsenvaltioiden, joissa on jo voimassa tässä asetuksessa vaadittua tasoa tiukemmat katsastusnormit, olisi voitava pitää voimassa tiukemmat norminsa ja mukauttaa niitä tarvittaessa tekniikan kehitykseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(20 a)

Katsastuksia varten olisi vahvistettava unionin tason yhteiset, tiukat vähimmäisnormit, ja niiden jäsenvaltioiden, joissa on jo voimassa tässä asetuksessa vaadittua tasoa tiukemmat katsastusnormit, olisi voitava pitää voimassa tiukemmat norminsa ja mukauttaa niitä tarvittaessa tekniikan kehitykseen.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Kun ajoneuvossa havaitaan katsastuksen aikana puutteita ja erityisesti tieliikenneturvallisuutta vaarantavia puutteita, kyseisen ajoneuvon rekisteröinnin haltijan olisi korjattava nämä puutteet viipymättä. Kun ajoneuvossa havaitaan vaarallisia puutteita,
  ajoneuvon rekisteröinti olisi keskeytettävä, kunnes
  nämä puutteet on korjattu kokonaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Kun ajoneuvossa havaitaan katsastuksen aikana puutteita ja erityisesti tieliikenneturvallisuutta vaarantavia puutteita, kyseisen ajoneuvon rekisteröinnin haltijan olisi korjattava nämä puutteet viipymättä. Kun ajoneuvossa havaitaan vaarallisia puutteita,
  ajoneuvon rekisteröinti olisi keskeytettävä, kunnes
  nämä puutteet on korjattu kokonaan.

| (21) | Kun ajoneuvossa havaitaan katsastuksen aikana puutteita ja erityisesti tieliikenneturvallisuuden vaarantavia puutteita, kyseisen ajoneuvon rekisteröintitodistuksen haltijan olisi korjattava nämä puutteet viipymättä. Kun ajoneuvossa havaitaan vaarallisia puutteita,
  sillä ei saisi ajaa yleisillä teillä ennen kuin
  nämä puutteet on korjattu kokonaan. |
| --- | --- |

(21)

Kun ajoneuvossa havaitaan katsastuksen aikana puutteita ja erityisesti tieliikenneturvallisuuden vaarantavia puutteita, kyseisen ajoneuvon rekisteröintitodistuksen haltijan olisi korjattava nämä puutteet viipymättä. Kun ajoneuvossa havaitaan vaarallisia puutteita,
  sillä ei saisi ajaa yleisillä teillä ennen kuin
  nämä puutteet on korjattu kokonaan.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | Kunkin katsastuksen jälkeen olisi annettava katsastustodistus,
  jossa on muun muassa
  ajoneuvon tunnistetiedot ja
  tietoja katsastustuloksista
  .
  Katsastusten asianmukaisen seurannan varmistamiseksi
  jäsenvaltioiden olisi kerättävä nämä tiedot ja syötettävä ne tietokantaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Kunkin katsastuksen jälkeen olisi annettava katsastustodistus,
  jossa on muun muassa
  ajoneuvon tunnistetiedot ja
  tietoja katsastustuloksista
  .
  Katsastusten asianmukaisen seurannan varmistamiseksi
  jäsenvaltioiden olisi kerättävä nämä tiedot ja syötettävä ne tietokantaan.

| (22) | Katsastustulosten asianmukaisen seurannan varmistamiseksi
  kunkin katsastuksen jälkeen olisi annettava katsastustodistus,
  joka olisi laadittava myös sähköisessä muodossa yhtä yksityiskohtaisena niin, että siihen sisältyvät
  ajoneuvon tunnistetiedot ja
  katsastustulokset sellaisina kuin ne ilmenevät alkuperäisestä katsastustodistuksesta
  .
  Lisäksi
  jäsenvaltioiden olisi kerättävä nämä tiedot ja syötettävä ne
  keskitettyyn
  tietokantaan
  , jotta määräajoin suoritettavien teknisten tarkastusten tulosten aitous voidaan helposti varmentaa
  . |
| --- | --- |

(22)

Katsastustulosten asianmukaisen seurannan varmistamiseksi
  kunkin katsastuksen jälkeen olisi annettava katsastustodistus,
  joka olisi laadittava myös sähköisessä muodossa yhtä yksityiskohtaisena niin, että siihen sisältyvät
  ajoneuvon tunnistetiedot ja
  katsastustulokset sellaisina kuin ne ilmenevät alkuperäisestä katsastustodistuksesta
  .
  Lisäksi
  jäsenvaltioiden olisi kerättävä nämä tiedot ja syötettävä ne
  keskitettyyn
  tietokantaan
  , jotta määräajoin suoritettavien teknisten tarkastusten tulosten aitous voidaan helposti varmentaa
  .

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (22 a) | Koska joissain jäsenvaltioissa ei edellytetä tiettyjen ajoneuvoluokkien, kuten kevyiden perävaunujen, rekisteröintiä, tieto katsastuksen läpäisemisestä olisi annettava kiinnittämällä todiste katsastuksesta näkyvästi ajoneuvoon. |

Komission teksti

Tarkistus

(22 a)

Koska joissain jäsenvaltioissa ei edellytetä tiettyjen ajoneuvoluokkien, kuten kevyiden perävaunujen, rekisteröintiä, tieto katsastuksen läpäisemisestä olisi annettava kiinnittämällä todiste katsastuksesta näkyvästi ajoneuvoon.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (23) | Matkamittareihin liittyvien petosten uskotaan koskevan 5–12:ta prosenttia käytettyinä myydyistä autoista, mikä aiheuttaa vuosittain useiden miljardien eurojen kustannukset yhteiskunnalle ja johtaa siihen, että ajoneuvojen liikennekelpoisuus arvioidaan virheellisesti. Jos matkamittarin lukema kirjattaisiin katsastustodistukseen ja jos edellisen katsastuksen todistus olisi pakko esittää, olisi helpompi havaita matkamittarin vilpillinen käsittely tai sen tietojen omavaltainen muuttaminen ja estää matkamittareihin liittyvät petokset. Matkamittareihin liittyviä petoksia olisi
  myös
  pidettävä järjestelmällisemmin rikoksena, josta voidaan langettaa seuraamus. |

Komission teksti

Tarkistus

(23)

Matkamittareihin liittyvien petosten uskotaan koskevan 5–12:ta prosenttia käytettyinä myydyistä autoista, mikä aiheuttaa vuosittain useiden miljardien eurojen kustannukset yhteiskunnalle ja johtaa siihen, että ajoneuvojen liikennekelpoisuus arvioidaan virheellisesti. Jos matkamittarin lukema kirjattaisiin katsastustodistukseen ja jos edellisen katsastuksen todistus olisi pakko esittää, olisi helpompi havaita matkamittarin vilpillinen käsittely tai sen tietojen omavaltainen muuttaminen ja estää matkamittareihin liittyvät petokset. Matkamittareihin liittyviä petoksia olisi
  myös
  pidettävä järjestelmällisemmin rikoksena, josta voidaan langettaa seuraamus.

| (23) | Matkamittareihin liittyvien petosten uskotaan koskevan 5–12:ta prosenttia
  yhden maan sisällä
  käytettyinä myydyistä autoista
  , ja rajat ylittävässä myynnissä tämä osuus on paljon suurempi,
  mikä aiheuttaa vuosittain useiden miljardien eurojen kustannukset yhteiskunnalle ja johtaa siihen, että ajoneuvojen liikennekelpoisuus arvioidaan virheellisesti. Jos matkamittarin lukema kirjattaisiin katsastustodistukseen ja jos edellisen katsastuksen todistus olisi pakko esittää, olisi helpompi havaita matkamittarin vilpillinen käsittely tai sen tietojen omavaltainen muuttaminen ja estää matkamittareihin liittyvät petokset.
  Sellaisen ajoneuvotietojen sähköisen alustan käyttöönotto, johon tallennettaisiin tietosuojasäännöksiä noudattaen ajoneuvon ajokilometrit ja vakavat onnettomuudet, joissa se on käyttöikänsä aikana ollut osallisena, auttaisi ehkäisemään tietojen omavaltaista muuttamista ja toisi tärkeitä tietoja saataville.
  Matkamittareihin liittyviä petoksia olisi
  lisäksi
  pidettävä järjestelmällisemmin rikoksena, josta voidaan langettaa seuraamus. |
| --- | --- |

(23)

Matkamittareihin liittyvien petosten uskotaan koskevan 5–12:ta prosenttia
  yhden maan sisällä
  käytettyinä myydyistä autoista
  , ja rajat ylittävässä myynnissä tämä osuus on paljon suurempi,
  mikä aiheuttaa vuosittain useiden miljardien eurojen kustannukset yhteiskunnalle ja johtaa siihen, että ajoneuvojen liikennekelpoisuus arvioidaan virheellisesti. Jos matkamittarin lukema kirjattaisiin katsastustodistukseen ja jos edellisen katsastuksen todistus olisi pakko esittää, olisi helpompi havaita matkamittarin vilpillinen käsittely tai sen tietojen omavaltainen muuttaminen ja estää matkamittareihin liittyvät petokset.
  Sellaisen ajoneuvotietojen sähköisen alustan käyttöönotto, johon tallennettaisiin tietosuojasäännöksiä noudattaen ajoneuvon ajokilometrit ja vakavat onnettomuudet, joissa se on käyttöikänsä aikana ollut osallisena, auttaisi ehkäisemään tietojen omavaltaista muuttamista ja toisi tärkeitä tietoja saataville.
  Matkamittareihin liittyviä petoksia olisi
  lisäksi
  pidettävä järjestelmällisemmin rikoksena, josta voidaan langettaa seuraamus.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (25) | Katsastus on osa laajempaa sääntelyjärjestelmää, jolla hallinnoidaan ajoneuvoja koko niiden käyttöiän ajan hyväksynnästä, rekisteröinnistä ja tarkastuksista alkaen aina romuttamiseen asti. Jäsenvaltioiden ja valmistajien sähköisten ajoneuvotietokantojen
  kehittämisen
  ja
  yhteenliittämisen olisi periaatteessa parannettava
  koko ajoneuvon hallinnollisen ketjun tehokkuutta ja
  vähennettävä
  kustannuksia ja hallinnollista taakkaa.
  Sen vuoksi komission olisi tehtävä tutkimus tätä tarkoitusta varten perustettavan Euroopan ajoneuvotietojen sähköisen alustan toteutettavuudesta, kustannuksista ja hyödyistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Katsastus on osa laajempaa sääntelyjärjestelmää, jolla hallinnoidaan ajoneuvoja koko niiden käyttöiän ajan hyväksynnästä, rekisteröinnistä ja tarkastuksista alkaen aina romuttamiseen asti. Jäsenvaltioiden ja valmistajien sähköisten ajoneuvotietokantojen
  kehittämisen
  ja
  yhteenliittämisen olisi periaatteessa parannettava
  koko ajoneuvon hallinnollisen ketjun tehokkuutta ja
  vähennettävä
  kustannuksia ja hallinnollista taakkaa.
  Sen vuoksi komission olisi tehtävä tutkimus tätä tarkoitusta varten perustettavan Euroopan ajoneuvotietojen sähköisen alustan toteutettavuudesta, kustannuksista ja hyödyistä.

| (25) | Katsastus on osa laajempaa sääntelyjärjestelmää, jolla hallinnoidaan ajoneuvoja koko niiden käyttöiän ajan hyväksynnästä, rekisteröinnistä ja tarkastuksista alkaen aina romuttamiseen asti. Jäsenvaltioiden ja valmistajien sähköisten ajoneuvotietokantojen
  kehittäminen
  ja
  yhteenliittäminen parantaisi
  koko ajoneuvon hallinnollisen ketjun tehokkuutta ja
  vähentäisi
  kustannuksia ja hallinnollista taakkaa. |
| --- | --- |

(25)

Katsastus on osa laajempaa sääntelyjärjestelmää, jolla hallinnoidaan ajoneuvoja koko niiden käyttöiän ajan hyväksynnästä, rekisteröinnistä ja tarkastuksista alkaen aina romuttamiseen asti. Jäsenvaltioiden ja valmistajien sähköisten ajoneuvotietokantojen
  kehittäminen
  ja
  yhteenliittäminen parantaisi
  koko ajoneuvon hallinnollisen ketjun tehokkuutta ja
  vähentäisi
  kustannuksia ja hallinnollista taakkaa.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (25 a) | Koska tällä asetuksella on tarkoitus kannustaa yhdenmukaistamaan ja standardoimaan ajoneuvojen määräaikaiskatsastuksia entisestään, jotta unioniin voisi lopulta syntyä määräaikaiskatsastusten sisämarkkinat, joilla katsastustodistukset tunnustettaisiin vastavuoroisesti ja ajoneuvon voisi katsastaa missä tahansa jäsenvaltiossa, komission olisi laadittava kertomus yhdenmukaistamisen edistymisestä sen määrittämiseksi, milloin vastavuoroisen tunnustamisen järjestelmä voitaisiin ottaa käyttöön. |

Komission teksti

Tarkistus

(25 a)

Koska tällä asetuksella on tarkoitus kannustaa yhdenmukaistamaan ja standardoimaan ajoneuvojen määräaikaiskatsastuksia entisestään, jotta unioniin voisi lopulta syntyä määräaikaiskatsastusten sisämarkkinat, joilla katsastustodistukset tunnustettaisiin vastavuoroisesti ja ajoneuvon voisi katsastaa missä tahansa jäsenvaltiossa, komission olisi laadittava kertomus yhdenmukaistamisen edistymisestä sen määrittämiseksi, milloin vastavuoroisen tunnustamisen järjestelmä voitaisiin ottaa käyttöön.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (26) | Tämän asetuksen
  täydentäminen teknisillä yksityiskohdilla
  edellyttää, että komissiolle siirretään Euroopan unionin toiminnasta annetun sopimuksen 290 artiklan mukaisesti valta antaa säädöksiä, jotta otettaisiin huomioon tarvittaessa unionin ajoneuvoluokkien tyyppihyväksyntälainsäädännön kehitys ja tarve saattaa liitteet ajan tasalle tekniikan kehityksen vuoksi. On erityisen tärkeää, että komissio järjestää asiaa valmistellessaan asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asiaankuuluvat asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

Tämän asetuksen
  täydentäminen teknisillä yksityiskohdilla
  edellyttää, että komissiolle siirretään Euroopan unionin toiminnasta annetun sopimuksen 290 artiklan mukaisesti valta antaa säädöksiä, jotta otettaisiin huomioon tarvittaessa unionin ajoneuvoluokkien tyyppihyväksyntälainsäädännön kehitys ja tarve saattaa liitteet ajan tasalle tekniikan kehityksen vuoksi. On erityisen tärkeää, että komissio järjestää asiaa valmistellessaan asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asiaankuuluvat asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

| (26) | Tämän asetuksen
  saattaminen ajan tasalle
  edellyttää, että komissiolle siirretään Euroopan unionin toiminnasta annetun sopimuksen 290 artiklan mukaisesti valta antaa säädöksiä, jotta otettaisiin huomioon tarvittaessa unionin ajoneuvoluokkien tyyppihyväksyntälainsäädännön kehitys ja tarve saattaa liitteet ajan tasalle tekniikan kehityksen vuoksi. On erityisen tärkeää, että komissio järjestää asiaa valmistellessaan asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asiaankuuluvat asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(26)

Tämän asetuksen
  saattaminen ajan tasalle
  edellyttää, että komissiolle siirretään Euroopan unionin toiminnasta annetun sopimuksen 290 artiklan mukaisesti valta antaa säädöksiä, jotta otettaisiin huomioon tarvittaessa unionin ajoneuvoluokkien tyyppihyväksyntälainsäädännön kehitys ja tarve saattaa liitteet ajan tasalle tekniikan kehityksen vuoksi. On erityisen tärkeää, että komissio järjestää asiaa valmistellessaan asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asiaankuuluvat asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (29) | Koska tämän asetuksen tavoitetta, eli ajoneuvojen katsastusten tekemistä unionissa koskevien yhteisten vähimmäisvaatimusten ja yhdenmukaistettujen sääntöjen säätämistä, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä perussopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(29)

Koska tämän asetuksen tavoitetta, eli ajoneuvojen katsastusten tekemistä unionissa koskevien yhteisten vähimmäisvaatimusten ja yhdenmukaistettujen sääntöjen säätämistä, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä perussopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi.

| (29) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli ajoneuvojen katsastusten tekemistä unionissa koskevien yhteisten vähimmäisvaatimusten ja yhdenmukaistettujen sääntöjen säätämistä, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.
  Jäsenvaltiot voivat päättää säätää vähimmäisvaatimuksia tiukempia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(29)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli ajoneuvojen katsastusten tekemistä unionissa koskevien yhteisten vähimmäisvaatimusten ja yhdenmukaistettujen sääntöjen säätämistä, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.
  Jäsenvaltiot voivat päättää säätää vähimmäisvaatimuksia tiukempia vaatimuksia.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

1 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tässä asetuksessa vahvistetaan ajoneuvojen määräaikaisten katsastusten järjestelmä. | Tässä asetuksessa vahvistetaan ajoneuvojen määräaikaisten katsastusten järjestelmä
  , jossa katsastukset suoritetaan teknisten vähimmäisnormien ja -vaatimusten mukaisesti liikenneturvallisuuden ja ympäristönsuojelun korkean tason varmistamiseksi
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Tässä asetuksessa vahvistetaan ajoneuvojen määräaikaisten katsastusten järjestelmä.

Tässä asetuksessa vahvistetaan ajoneuvojen määräaikaisten katsastusten järjestelmä
  , jossa katsastukset suoritetaan teknisten vähimmäisnormien ja -vaatimusten mukaisesti liikenneturvallisuuden ja ympäristönsuojelun korkean tason varmistamiseksi
  .

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | matkustajien
  kuljettamiseen
  käytettävät vähintään nelipyöräiset
  moottoriajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi enintään kahdeksan istuinta – M1-luokan ajoneuvo, |

Komission teksti

Tarkistus

—

matkustajien
  kuljettamiseen
  käytettävät vähintään nelipyöräiset
  moottoriajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi enintään kahdeksan istuinta – M1-luokan ajoneuvo,

| — | ensisijaisesti henkilöiden ja heidän matkatavaroidensa
  kuljettamiseen
  suunnitellut ja rakennetut
  moottoriajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi enintään kahdeksan istuinta – M1-luokan ajoneuvo, |
| --- | --- |

—

ensisijaisesti henkilöiden ja heidän matkatavaroidensa
  kuljettamiseen
  suunnitellut ja rakennetut
  moottoriajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi enintään kahdeksan istuinta – M1-luokan ajoneuvo,

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | matkustajien
  kuljettamiseen
  käytettävät
  moottoriajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi yli kahdeksan istuinta – M2- ja M3-luokan ajoneuvo, |

Komission teksti

Tarkistus

—

matkustajien
  kuljettamiseen
  käytettävät
  moottoriajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi yli kahdeksan istuinta – M2- ja M3-luokan ajoneuvo,

| — | ensisijaisesti henkilöiden ja heidän matkatavaroidensa
  kuljettamiseen
  suunnitellut ja rakennetut
  moottoriajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi yli kahdeksan istuinta – M2- ja M3-luokan ajoneuvo, |
| --- | --- |

—

ensisijaisesti henkilöiden ja heidän matkatavaroidensa
  kuljettamiseen
  suunnitellut ja rakennetut
  moottoriajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi yli kahdeksan istuinta – M2- ja M3-luokan ajoneuvo,

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | vähintään nelipyöräiset moottoriajoneuvot, joita tavallisesti käytetään
  tavaroiden
  maantiekuljetukseen ja
  joiden
  suurin sallittu massa
  on enintään
  3 500  kg
  – N1-luokan ajoneuvo, |

Komission teksti

Tarkistus

—

vähintään nelipyöräiset moottoriajoneuvot, joita tavallisesti käytetään
  tavaroiden
  maantiekuljetukseen ja
  joiden
  suurin sallittu massa
  on enintään
  3 500  kg
  – N1-luokan ajoneuvo,

| — | ensisijaisesti
  tavaroiden
  kuljettamiseen suunnitellut ja rakennetut moottoriajoneuvot,
  joiden
  enimmäismassa
  on enintään
  3,5 tonnia
  – N1-luokan ajoneuvo, |
| --- | --- |

—

ensisijaisesti
  tavaroiden
  kuljettamiseen suunnitellut ja rakennetut moottoriajoneuvot,
  joiden
  enimmäismassa
  on enintään
  3,5 tonnia
  – N1-luokan ajoneuvo,

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | moottoriajoneuvot, joita käytetään
  tavaroiden kuljetukseen

  ja
  joiden
  suurin sallittu massa
  on yli
  3 500  kg
  – N2- ja N3-luokan ajoneuvo, |

Komission teksti

Tarkistus

—

moottoriajoneuvot, joita käytetään
  tavaroiden kuljetukseen

  ja
  joiden
  suurin sallittu massa
  on yli
  3 500  kg
  – N2- ja N3-luokan ajoneuvo,

| — | ensisijaisesti
  tavaroiden kuljettamiseen

  suunnitellut ja rakennetut moottoriajoneuvot,
  joiden
  enimmäismassa
  on yli
  3,5 tonnia
  – N2- ja N3-luokan ajoneuvo, |
| --- | --- |

—

ensisijaisesti
  tavaroiden kuljettamiseen

  suunnitellut ja rakennetut moottoriajoneuvot,
  joiden
  enimmäismassa
  on yli
  3,5 tonnia
  – N2- ja N3-luokan ajoneuvo,

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 5 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | perävaunut
  ja puoliperävaunut
  , joiden
  suurin sallittu massa
  on enintään
  3 500  kg
  –
  O1- ja
  O2-luokan ajoneuvo, |

Komission teksti

Tarkistus

—

perävaunut
  ja puoliperävaunut
  , joiden
  suurin sallittu massa
  on enintään
  3 500  kg
  –
  O1- ja
  O2-luokan ajoneuvo,

| — | tavaroiden tai henkilöiden kuljettamiseen taikka matkailutarkoituksiin suunnitellut ja rakennetut
  perävaunut, joiden
  enimmäismassa
  on
  yli 0,75  tonnia mutta
  enintään
  3,5 tonnia
  – O2-luokan ajoneuvo, |
| --- | --- |

—

tavaroiden tai henkilöiden kuljettamiseen taikka matkailutarkoituksiin suunnitellut ja rakennetut
  perävaunut, joiden
  enimmäismassa
  on
  yli 0,75  tonnia mutta
  enintään
  3,5 tonnia
  – O2-luokan ajoneuvo,

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 6 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | perävaunut
  ja puoliperävaunut
  , joiden
  suurin sallittu massa
  on yli
  3 500  kg
  – O3- ja O4-luokan ajoneuvo, |

Komission teksti

Tarkistus

—

perävaunut
  ja puoliperävaunut
  , joiden
  suurin sallittu massa
  on yli
  3 500  kg
  – O3- ja O4-luokan ajoneuvo,

| — | tavaroiden tai henkilöiden kuljettamiseen taikka matkailutarkoituksiin suunnitellut ja rakennetut
  perävaunut, joiden
  enimmäismassa
  on yli
  3,5 tonnia
  – O3- ja O4-luokan ajoneuvo, |
| --- | --- |

—

tavaroiden tai henkilöiden kuljettamiseen taikka matkailutarkoituksiin suunnitellut ja rakennetut
  perävaunut, joiden
  enimmäismassa
  on yli
  3,5 tonnia
  – O3- ja O4-luokan ajoneuvo,

Tarkistus 117/1

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 7 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | kaksi- tai kolmipyöräiset ajoneuvot –
  L1e-, L2e-,
  L3e-, L4e-, L5e
  -, L6e-
  ja L7e-luokan ajoneuvo, |

Komission teksti

Tarkistus

—

kaksi- tai kolmipyöräiset ajoneuvot –
  L1e-, L2e-,
  L3e-, L4e-, L5e
  -, L6e-
  ja L7e-luokan ajoneuvo,

| — | 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen
  kaksi- tai kolmipyöräiset ajoneuvot – L3e-, L4e-, L5e- ja L7e-luokan ajoneuvo, |
| --- | --- |

—

1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen
  kaksi- tai kolmipyöräiset ajoneuvot – L3e-, L4e-, L5e- ja L7e-luokan ajoneuvo,

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 8 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | pyörillä varustetut traktorit, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 40 km/h
  – T5-luokan ajoneuvo
  . |

Komission teksti

Tarkistus

—

pyörillä varustetut traktorit, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 40 km/h
  – T5-luokan ajoneuvo
  .

| — | pyörillä varustetut
  T5-luokan
  traktorit,
  joita käytetään pääasiassa yleisillä teillä ja
  joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 40 km/h. |
| --- | --- |

—

pyörillä varustetut
  T5-luokan
  traktorit,
  joita käytetään pääasiassa yleisillä teillä ja
  joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 40 km/h.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Jäsenvaltiot voivat ulottaa pakolliset määräaikaiskatsastukset koskemaan myös muita ajoneuvoluokkia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle mahdollisista päätöksistään laajentaa katsastusten soveltamisalaa ja perusteltava päätöksensä. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.
     
  Jäsenvaltiot voivat ulottaa pakolliset määräaikaiskatsastukset koskemaan myös muita ajoneuvoluokkia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle mahdollisista päätöksistään laajentaa katsastusten soveltamisalaa ja perusteltava päätöksensä.

Tarkistus 117/2

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Tätä asetusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2018 alkaen seuraaviin ajoneuvoluokkiin, ellei komissio 18 a artiklassa tarkoitetussa kertomuksessaan osoita, että tällainen toimenpide olisi tehoton. |
| | — | kaksi- tai kolmipyöräiset ajoneuvot – L1e-, L2e- ja, L6e-luokan ajoneuvo. |

Komission teksti

Tarkistus

1 b.
     
  Tätä asetusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2018 alkaen seuraaviin ajoneuvoluokkiin, ellei komissio 18 a artiklassa tarkoitetussa kertomuksessaan osoita, että tällainen toimenpide olisi tehoton.

—

kaksi- tai kolmipyöräiset ajoneuvot – L1e-, L2e- ja, L6e-luokan ajoneuvo.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 2 kohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | puolustusvoimille, palokunnille, pelastuspalveluille, hätäpalveluille tai pelastustoimelle kuuluviin
  ajoneuvoihin, |

Komission teksti

Tarkistus

—

puolustusvoimille, palokunnille, pelastuspalveluille, hätäpalveluille tai pelastustoimelle kuuluviin
  ajoneuvoihin,

| — | puolustusvoimien, palokuntien, pelastuspalveluiden, hätäpalveluiden tai pelastustoimen käyttämiin
  ajoneuvoihin, |
| --- | --- |

—

puolustusvoimien, palokuntien, pelastuspalveluiden, hätäpalveluiden tai pelastustoimen käyttämiin
  ajoneuvoihin,

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 2 kohta – 4 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | O2-luokan perävaunuihin, joiden enimmäismassa on enintään 2,0 tonnia, lukuun ottamatta matkailuperävaunun tyyppisiä O2-luokan perävaunuja. |

Komission teksti

Tarkistus

—

O2-luokan perävaunuihin, joiden enimmäismassa on enintään 2,0 tonnia, lukuun ottamatta matkailuperävaunun tyyppisiä O2-luokan perävaunuja.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

3 artikla –5 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | ”kaksi- tai kolmipyöräisillä ajoneuvoilla” kaikkia moottorikäyttöisiä kaksipyöräisiä ajoneuvoja, joissa voi olla sivuvaunu, sekä kolmi- ja nelipyöriä; |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

”kaksi- tai kolmipyöräisillä ajoneuvoilla” kaikkia moottorikäyttöisiä kaksipyöräisiä ajoneuvoja, joissa voi olla sivuvaunu, sekä kolmi- ja nelipyöriä;

Poistetaan.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 7 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | ”museoajoneuvolla” kaikkia ajoneuvoja, jotka täyttävät kaikki seuraavat edellytykset: |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

”museoajoneuvolla” kaikkia ajoneuvoja, jotka täyttävät kaikki seuraavat edellytykset:

| (7) | ”museoajoneuvolla” kaikkia ajoneuvoja,
  joita rekisteröintijäsenvaltio tai jokin sen nimetyistä hyväksyntäelimistä pitää historiallisesti merkittävinä ja
  jotka täyttävät kaikki seuraavat edellytykset: |
| --- | --- |

(7)

”museoajoneuvolla” kaikkia ajoneuvoja,
  joita rekisteröintijäsenvaltio tai jokin sen nimetyistä hyväksyntäelimistä pitää historiallisesti merkittävinä ja
  jotka täyttävät kaikki seuraavat edellytykset:

| | — | ne on valmistettu vähintään 30 vuotta sitten, |
| --- | --- | --- |

—

ne on valmistettu vähintään 30 vuotta sitten,

| | — | ne on valmistettu
  tai rekisteröity ensimmäisen kerran
  vähintään 30 vuotta sitten, |
| --- | --- | --- |

—

ne on valmistettu
  tai rekisteröity ensimmäisen kerran
  vähintään 30 vuotta sitten,

| | — | niitä huolletaan käyttämällä varaosia, jotka jäljittelevät ajoneuvon historiallisia komponentteja
  ; |
| --- | --- | --- |

—

niitä huolletaan käyttämällä varaosia, jotka jäljittelevät ajoneuvon historiallisia komponentteja
  ;

| | — | niiden erityinen tyyppi, sellaisena kuin se on määriteltynä unionin asiaankuuluvissa tyyppihyväksyntäsäädöksissä, ei ole enää tuotannossa
  , |
| --- | --- | --- |

—

niiden erityinen tyyppi, sellaisena kuin se on määriteltynä unionin asiaankuuluvissa tyyppihyväksyntäsäädöksissä, ei ole enää tuotannossa
  ,

| | — | niiden
  moottorin, jarrujen, ohjauksen tai jousituksen kaltaisten pääosien
  teknisiin ominaisuuksiin ei ole tehty
  mitään
  muutoksia
  , ja |
| --- | --- | --- |

—

niiden
  moottorin, jarrujen, ohjauksen tai jousituksen kaltaisten pääosien
  teknisiin ominaisuuksiin ei ole tehty
  mitään
  muutoksia
  , ja

| | — | niitä huolletaan ja ne pidetään historiallisesti asianmukaisessa kunnossa eli
  niiden teknisiin ominaisuuksiin ei ole tehty
  merkittäviä
  muutoksia; |
| --- | --- | --- |

—

niitä huolletaan ja ne pidetään historiallisesti asianmukaisessa kunnossa eli
  niiden teknisiin ominaisuuksiin ei ole tehty
  merkittäviä
  muutoksia;

| | — | niiden ulkonäköä ei ole muutettu; |
| --- | --- | --- |

—

niiden ulkonäköä ei ole muutettu;

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 9 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | ”katsastuksella”
  sen varmentamista
  , että
  ajoneuvon osat ja komponentit vastaavat sen turvallisuus- ja ympäristöominaisuuksia, jotka ovat voimassa
  hyväksynnän, ensimmäisen rekisteröinnin tai käyttöönoton aikana tai jälkiasennuksen aikana; |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

”katsastuksella”
  sen varmentamista
  , että
  ajoneuvon osat ja komponentit vastaavat sen turvallisuus- ja ympäristöominaisuuksia, jotka ovat voimassa
  hyväksynnän, ensimmäisen rekisteröinnin tai käyttöönoton aikana tai jälkiasennuksen aikana;

| (9) | ”katsastuksella”
  tarkastusta, jolla varmennetaan
  , että
  ajoneuvoa on turvallista käyttää yleisillä teillä ja että se on turvallisuus- ja ympäristöominaisuuksiltaan vaatimusten mukainen
  hyväksynnän, ensimmäisen rekisteröinnin tai käyttöönoton tai jälkiasennuksen aikana; |
| --- | --- |

(9)

”katsastuksella”
  tarkastusta, jolla varmennetaan
  , että
  ajoneuvoa on turvallista käyttää yleisillä teillä ja että se on turvallisuus- ja ympäristöominaisuuksiltaan vaatimusten mukainen
  hyväksynnän, ensimmäisen rekisteröinnin tai käyttöönoton tai jälkiasennuksen aikana;

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 13 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | ”katsastajalla” henkilöä, jonka jäsenvaltio on hyväksynyt tekemään katsastuksia katsastusasemalla tai toimivaltaisen viranomaisen puolesta; |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

”katsastajalla” henkilöä, jonka jäsenvaltio on hyväksynyt tekemään katsastuksia katsastusasemalla tai toimivaltaisen viranomaisen puolesta;

| 13) | ”katsastajalla” henkilöä, jonka jäsenvaltio
  tai sen toimivaltainen viranomainen
  on hyväksynyt tekemään katsastuksia katsastusasemalla tai toimivaltaisen viranomaisen puolesta; |
| --- | --- |

13)

”katsastajalla” henkilöä, jonka jäsenvaltio
  tai sen toimivaltainen viranomainen
  on hyväksynyt tekemään katsastuksia katsastusasemalla tai toimivaltaisen viranomaisen puolesta;

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Katsastuksia saavat tehdä ainoastaan
  jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen tai
  jäsenvaltioiden hyväksymät katsastusasemat
  . | 2.   
  Katsastukset suorittaa ajoneuvon rekisteröintijäsenvaltiossa lähtökohtaisesti kyseisen
  jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen
  taikka kyseisen jäsenvaltion tähän tehtävään määräämä julkinen elin
  tai
  sen hyväksymä ja valvoma elin tai laitos, mukaan lukien hyväksytyt yksityiset elimet
  . |

Komission teksti

Tarkistus

2.   
  Katsastuksia saavat tehdä ainoastaan
  jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen tai
  jäsenvaltioiden hyväksymät katsastusasemat
  .

2.   
  Katsastukset suorittaa ajoneuvon rekisteröintijäsenvaltiossa lähtökohtaisesti kyseisen
  jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen
  taikka kyseisen jäsenvaltion tähän tehtävään määräämä julkinen elin
  tai
  sen hyväksymä ja valvoma elin tai laitos, mukaan lukien hyväksytyt yksityiset elimet
  .

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Ajoneuvon valmistajien on annettava katsastuksissa tarvittavat liitteessä I vahvistetut tekniset tiedot katsastusasemien tai tapauksen mukaan toimivaltaisen viranomaisen saataville. Komissio hyväksyy liitteessä I tarkoitettujen tietojen saatavuuden osalta noudatettavia menettelyjä koskevat yksityiskohtaiset säännöt 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tutkimusmenettelyä noudattaen. | 3.   Ajoneuvon valmistajien on annettava katsastuksissa tarvittavat liitteessä I vahvistetut tekniset tiedot
  veloituksetta
  katsastusasemien
  ja testauslaitteiden valmistajien
  tai tapauksen mukaan toimivaltaisen viranomaisen saataville.
  Testauslaitteiden valmistajille annettaviin tietoihin on sisällyttävä tiedot, joiden ansiosta testauslaitteilla voidaan tarkastaa, toimivatko ajoneuvon sähköiset hallintajärjestelmät.
  Komissio hyväksyy liitteessä I tarkoitettujen
  teknisten
  tietojen saatavuuden osalta noudatettavia menettelyjä koskevat yksityiskohtaiset säännöt
  ja tarkastelee mahdollisuutta tarjota keskitetty pääsy tietoihin
  16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tutkimusmenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Ajoneuvon valmistajien on annettava katsastuksissa tarvittavat liitteessä I vahvistetut tekniset tiedot katsastusasemien tai tapauksen mukaan toimivaltaisen viranomaisen saataville. Komissio hyväksyy liitteessä I tarkoitettujen tietojen saatavuuden osalta noudatettavia menettelyjä koskevat yksityiskohtaiset säännöt 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tutkimusmenettelyä noudattaen.

3.   Ajoneuvon valmistajien on annettava katsastuksissa tarvittavat liitteessä I vahvistetut tekniset tiedot
  veloituksetta
  katsastusasemien
  ja testauslaitteiden valmistajien
  tai tapauksen mukaan toimivaltaisen viranomaisen saataville.
  Testauslaitteiden valmistajille annettaviin tietoihin on sisällyttävä tiedot, joiden ansiosta testauslaitteilla voidaan tarkastaa, toimivatko ajoneuvon sähköiset hallintajärjestelmät.
  Komissio hyväksyy liitteessä I tarkoitettujen
  teknisten
  tietojen saatavuuden osalta noudatettavia menettelyjä koskevat yksityiskohtaiset säännöt
  ja tarkastelee mahdollisuutta tarjota keskitetty pääsy tietoihin
  16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tutkimusmenettelyä noudattaen.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

3 luku – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| KATSASTUKSIA KOSKEVAT
  VAATIMUKSET | KATSASTUKSIA KOSKEVAT
  VÄHIMMÄISVAATIMUKSET |

Komission teksti

Tarkistus

KATSASTUKSIA KOSKEVAT
  VAATIMUKSET

KATSASTUKSIA KOSKEVAT
  VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | M1-, N1- ja O2-luokan ajoneuvot: neljän vuoden kuluttua ajoneuvon ensimmäisestä rekisteröintipäivästä ja sen jälkeen
  kahden vuoden kuluttua ja tämän jälkeen
  joka vuosi, |

Komission teksti

Tarkistus

—

M1-, N1- ja O2-luokan ajoneuvot: neljän vuoden kuluttua ajoneuvon ensimmäisestä rekisteröintipäivästä ja sen jälkeen
  kahden vuoden kuluttua ja tämän jälkeen
  joka vuosi,

| — | M1-, N1- ja O2-luokan ajoneuvot: neljän vuoden kuluttua ajoneuvon ensimmäisestä rekisteröintipäivästä ja sen jälkeen joka
  toinen
  vuosi, |
| --- | --- |

—

M1-, N1- ja O2-luokan ajoneuvot: neljän vuoden kuluttua ajoneuvon ensimmäisestä rekisteröintipäivästä ja sen jälkeen joka
  toinen
  vuosi,

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | takseiksi tai ambulansseiksi rekisteröidyt M1-luokan ajoneuvot sekä M2-, M3-, N2-, N3-,
  T5-,
  O3- ja O4-luokan ajoneuvot: yhden vuoden kuluttua ajoneuvon ensimmäisestä rekisteröintipäivästä ja sen jälkeen joka vuosi. |

Komission teksti

Tarkistus

—

takseiksi tai ambulansseiksi rekisteröidyt M1-luokan ajoneuvot sekä M2-, M3-, N2-, N3-,
  T5-,
  O3- ja O4-luokan ajoneuvot: yhden vuoden kuluttua ajoneuvon ensimmäisestä rekisteröintipäivästä ja sen jälkeen joka vuosi.

| — | takseiksi tai ambulansseiksi rekisteröidyt M1-luokan ajoneuvot sekä M2-, M3-, N2-, N3-, O3- ja O4-luokan ajoneuvot: yhden vuoden kuluttua ajoneuvon ensimmäisestä rekisteröintipäivästä ja sen jälkeen joka vuosi, |
| --- | --- |

—

takseiksi tai ambulansseiksi rekisteröidyt M1-luokan ajoneuvot sekä M2-, M3-, N2-, N3-, O3- ja O4-luokan ajoneuvot: yhden vuoden kuluttua ajoneuvon ensimmäisestä rekisteröintipäivästä ja sen jälkeen joka vuosi,

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – 3 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | T5-luokan ajoneuvot, joita käytetään pääasiassa yleisillä teillä: yhden vuoden kuluttua ajoneuvon ensimmäisestä rekisteröintipäivästä ja sen jälkeen joka vuosi, |

Komission teksti

Tarkistus

—

T5-luokan ajoneuvot, joita käytetään pääasiassa yleisillä teillä: yhden vuoden kuluttua ajoneuvon ensimmäisestä rekisteröintipäivästä ja sen jälkeen joka vuosi,

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – 3 b luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | muut ajoneuvoluokat: rekisteröintijäsenvaltion määrittelemin väliajoin. |

Komission teksti

Tarkistus

—

muut ajoneuvoluokat: rekisteröintijäsenvaltion määrittelemin väliajoin.

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Jäsenvaltio voi rahoittaa katsastuksia, jos ajoneuvon omistaja päättää lyhentää katsastusvälin yhteen vuoteen. Rahoitusjakso voi alkaa aikaisintaan 10 vuoden kuluttua ajoneuvon ensimmäisestä rekisteröintipäivästä. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.
     
  Jäsenvaltio voi rahoittaa katsastuksia, jos ajoneuvon omistaja päättää lyhentää katsastusvälin yhteen vuoteen. Rahoitusjakso voi alkaa aikaisintaan 10 vuoden kuluttua ajoneuvon ensimmäisestä rekisteröintipäivästä.

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Jäsenvaltio voi vaatia katsastamaan alueellaan rekisteröidyt minkä tahansa ajoneuvoluokan ajoneuvot tiheämmin. |

Komission teksti

Tarkistus

1 b.
     
  Jäsenvaltio voi vaatia katsastamaan alueellaan rekisteröidyt minkä tahansa ajoneuvoluokan ajoneuvot tiheämmin.

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.
     
  Jos M1- tai N1-luokan ajoneuvolla on ajettu vähintään 160 000  km siihen mennessä, kun ajoneuvon ensimmäisen rekisteröinnin jälkeinen ensimmäinen katsastus tehdään, se on katsastettava tämän jälkeen joka vuosi. | Poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

2.
     
  Jos M1- tai N1-luokan ajoneuvolla on ajettu vähintään 160 000  km siihen mennessä, kun ajoneuvon ensimmäisen rekisteröinnin jälkeinen ensimmäinen katsastus tehdään, se on katsastettava tämän jälkeen joka vuosi.

Poistetaan.

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Rekisteröintitodistuksen haltija voi pyytää katsastusasemaa tai tapauksen mukaan toimivaltaista viranomaista tekemään katsastuksen 1 kohdassa tarkoitettua vuosipäivää edeltävän kuukauden ensimmäisen päivän ja kyseistä vuosipäivää seuraavan toisen kuukauden viimeisen päivän välisenä aikana ilman, että se vaikuttaa seuraavan katsastuksen ajankohtaan. | 3.   Rekisteröintitodistuksen haltija voi pyytää katsastusasemaa tai tapauksen mukaan toimivaltaista viranomaista
  taikka asianomaisen jäsenvaltion hyväksymää ja valvomaa elintä tai laitosta
  tekemään katsastuksen 1 kohdassa tarkoitettua vuosipäivää edeltävän kuukauden ensimmäisen päivän ja kyseistä vuosipäivää seuraavan toisen kuukauden viimeisen päivän välisenä aikana ilman, että se vaikuttaa seuraavan katsastuksen ajankohtaan. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Rekisteröintitodistuksen haltija voi pyytää katsastusasemaa tai tapauksen mukaan toimivaltaista viranomaista tekemään katsastuksen 1 kohdassa tarkoitettua vuosipäivää edeltävän kuukauden ensimmäisen päivän ja kyseistä vuosipäivää seuraavan toisen kuukauden viimeisen päivän välisenä aikana ilman, että se vaikuttaa seuraavan katsastuksen ajankohtaan.

3.   Rekisteröintitodistuksen haltija voi pyytää katsastusasemaa tai tapauksen mukaan toimivaltaista viranomaista
  taikka asianomaisen jäsenvaltion hyväksymää ja valvomaa elintä tai laitosta
  tekemään katsastuksen 1 kohdassa tarkoitettua vuosipäivää edeltävän kuukauden ensimmäisen päivän ja kyseistä vuosipäivää seuraavan toisen kuukauden viimeisen päivän välisenä aikana ilman, että se vaikuttaa seuraavan katsastuksen ajankohtaan.

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 4 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | jos ajoneuvon rekisteröintitodistuksen haltija muuttuu. |

Komission teksti

Tarkistus

—

jos ajoneuvon rekisteröintitodistuksen haltija muuttuu.

Poistetaan.

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 4 kohta – 3 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | kun ajoneuvolla on ajettu vähintään 160 000  km. |

Komission teksti

Tarkistus

—

kun ajoneuvolla on ajettu vähintään 160 000  km.

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Katsastukseen on kuuluttava liitteessä II olevassa 2 kohdassa tarkoitetut kokonaisuudet. | 1.   Katsastukseen on kuuluttava
  ainakin
  liitteessä II olevassa 2 kohdassa tarkoitetut kokonaisuudet. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Katsastukseen on kuuluttava liitteessä II olevassa 2 kohdassa tarkoitetut kokonaisuudet.

1.   Katsastukseen on kuuluttava
  ainakin
  liitteessä II olevassa 2 kohdassa tarkoitetut kokonaisuudet.

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tai katsastusaseman on tehtävä kustakin 1 kohdassa tarkoitetusta kokonaisuudesta katsastus, joka kattaa ainakin liitteessä II olevassa 3 kohdassa vahvistetut kohteet, näiden kohteiden katsastamisessa sovellettavaa menetelmää käyttäen. | 2.   Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tai katsastusaseman on tehtävä kustakin 1 kohdassa tarkoitetusta kokonaisuudesta katsastus, joka kattaa ainakin liitteessä II olevassa 3 kohdassa vahvistetut kohteet, näiden kohteiden katsastamisessa sovellettavaa menetelmää
  tai vastaavaa, toimivaltaisen viranomaisen hyväksymää vaihtoehtoa
  käyttäen. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tai katsastusaseman on tehtävä kustakin 1 kohdassa tarkoitetusta kokonaisuudesta katsastus, joka kattaa ainakin liitteessä II olevassa 3 kohdassa vahvistetut kohteet, näiden kohteiden katsastamisessa sovellettavaa menetelmää käyttäen.

2.   Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tai katsastusaseman on tehtävä kustakin 1 kohdassa tarkoitetusta kokonaisuudesta katsastus, joka kattaa ainakin liitteessä II olevassa 3 kohdassa vahvistetut kohteet, näiden kohteiden katsastamisessa sovellettavaa menetelmää
  tai vastaavaa, toimivaltaisen viranomaisen hyväksymää vaihtoehtoa
  käyttäen.

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Katsastusaseman tai tapauksen mukaan ajoneuvon katsastaneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava kyseisestä ajoneuvosta katsastustodistus, jossa on ainakin liitteessä IV vahvistetut kohdat. | 1.   Katsastusaseman tai tapauksen mukaan ajoneuvon katsastaneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava kyseisestä ajoneuvosta katsastustodistus,
  jonka on oltava saatavilla myös sähköisessä muodossa ja
  jossa on ainakin liitteessä IV vahvistetut kohdat.
  Komissio laatii tätä tarkoitusta varten vakiomuotoisen katsastuksia koskevan Euroopan unionin lomakkeen. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Katsastusaseman tai tapauksen mukaan ajoneuvon katsastaneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava kyseisestä ajoneuvosta katsastustodistus, jossa on ainakin liitteessä IV vahvistetut kohdat.

1.   Katsastusaseman tai tapauksen mukaan ajoneuvon katsastaneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava kyseisestä ajoneuvosta katsastustodistus,
  jonka on oltava saatavilla myös sähköisessä muodossa ja
  jossa on ainakin liitteessä IV vahvistetut kohdat.
  Komissio laatii tätä tarkoitusta varten vakiomuotoisen katsastuksia koskevan Euroopan unionin lomakkeen.

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Katsastusaseman tai tapauksen mukaan toimivaltaisen viranomaisen on annettava ajoneuvon katsastettavaksi esittäneelle henkilölle katsastustodistus tai, jos katsastustodistus
  laaditaan sähköisesti
  ,
  oikeaksi todistettu
  tuloste
  tällaisesta todistuksesta
  . | 2.   Katsastusaseman tai tapauksen mukaan toimivaltaisen viranomaisen on annettava ajoneuvon katsastettavaksi esittäneelle henkilölle katsastustodistus
  heti ajoneuvon läpäistyä katsastuksen
  tai, jos katsastustodistus
  on sähköisessä muodossa
  , tuloste
  katsastustuloksista
  . |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Katsastusaseman tai tapauksen mukaan toimivaltaisen viranomaisen on annettava ajoneuvon katsastettavaksi esittäneelle henkilölle katsastustodistus tai, jos katsastustodistus
  laaditaan sähköisesti
  ,
  oikeaksi todistettu
  tuloste
  tällaisesta todistuksesta
  .

2.   Katsastusaseman tai tapauksen mukaan toimivaltaisen viranomaisen on annettava ajoneuvon katsastettavaksi esittäneelle henkilölle katsastustodistus
  heti ajoneuvon läpäistyä katsastuksen
  tai, jos katsastustodistus
  on sähköisessä muodossa
  , tuloste
  katsastustuloksista
  .

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Jos rekisteröinnistä vastaava viranomainen on vastaanottanut toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevan ajoneuvon uudelleenrekisteröintiä koskevan hakemuksen, kyseisen viranomaisen on tunnustettava ajoneuvon katsastustodistus, kun sen pätevyys on varmennettu uudelleenrekisteröintiä varten. Tunnustamisen on katettava katsastustodistuksen alkuperäistä voimassaoloaikaa vastaava ajanjakso, paitsi jos alkuperäinen voimassaoloaika on pidempi kuin laillinen enimmäisvoimassaoloaika siinä jäsenvaltiossa, jossa ajoneuvo rekisteröidään uudelleen. Tällöin voimassaoloaikaa lyhennetään ja se lasketaan alkavaksi siitä päivästä, jona ajoneuvo on saanut alkuperäisen katsastustodistuksen. Jäsenvaltioiden on ennen tämän asetuksen soveltamispäivää ilmoitettava toisilleen toimivaltaisten viranomaistensa tunnustama katsastustodistuksen muoto sekä toimitettava ohjeet sen aitouden varmentamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Jos rekisteröinnistä vastaava viranomainen on vastaanottanut toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevan ajoneuvon uudelleenrekisteröintiä koskevan hakemuksen, kyseisen viranomaisen on tunnustettava ajoneuvon katsastustodistus, kun sen pätevyys on varmennettu uudelleenrekisteröintiä varten. Tunnustamisen on katettava katsastustodistuksen alkuperäistä voimassaoloaikaa vastaava ajanjakso, paitsi jos alkuperäinen voimassaoloaika on pidempi kuin laillinen enimmäisvoimassaoloaika siinä jäsenvaltiossa, jossa ajoneuvo rekisteröidään uudelleen. Tällöin voimassaoloaikaa lyhennetään ja se lasketaan alkavaksi siitä päivästä, jona ajoneuvo on saanut alkuperäisen katsastustodistuksen. Jäsenvaltioiden on ennen tämän asetuksen soveltamispäivää ilmoitettava toisilleen toimivaltaisten viranomaistensa tunnustama katsastustodistuksen muoto sekä toimitettava ohjeet sen aitouden varmentamiseksi.

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Jos kyseisiä tietoja ei ole toimitettu sähköisesti edellisen katsastuksen jälkeen, katsastajan on matkamittarin lukeman tarkistamiseksi vaadittava ajoneuvon katsastettavaksi esittänyttä henkilöä esittämään edellisessä katsastuksessa annettu todistus. | 4.   Jos
  ajoneuvossa on matkamittari ja jos
  kyseisiä tietoja ei ole toimitettu sähköisesti edellisen katsastuksen jälkeen, katsastajan on matkamittarin lukeman tarkistamiseksi vaadittava ajoneuvon katsastettavaksi esittänyttä henkilöä esittämään edellisessä katsastuksessa annettu todistus
  , jos todistusta ei ole annettu sähköisesti
  . |

Komission teksti

Tarkistus

4.   Jos kyseisiä tietoja ei ole toimitettu sähköisesti edellisen katsastuksen jälkeen, katsastajan on matkamittarin lukeman tarkistamiseksi vaadittava ajoneuvon katsastettavaksi esittänyttä henkilöä esittämään edellisessä katsastuksessa annettu todistus.

4.   Jos
  ajoneuvossa on matkamittari ja jos
  kyseisiä tietoja ei ole toimitettu sähköisesti edellisen katsastuksen jälkeen, katsastajan on matkamittarin lukeman tarkistamiseksi vaadittava ajoneuvon katsastettavaksi esittänyttä henkilöä esittämään edellisessä katsastuksessa annettu todistus
  , jos todistusta ei ole annettu sähköisesti
  .

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Katsastuksen tulokset on ilmoitettava ajoneuvon rekisteröineelle viranomaiselle. Ilmoituksessa on oltava katsastustodistuksessa mainittavat tiedot. | 5.   Katsastuksen tulokset on ilmoitettava
  viipymättä
  ajoneuvon rekisteröineelle viranomaiselle
  sähköisesti
  . Ilmoituksessa on oltava katsastustodistuksessa mainittavat tiedot. |

Komission teksti

Tarkistus

5.   Katsastuksen tulokset on ilmoitettava ajoneuvon rekisteröineelle viranomaiselle. Ilmoituksessa on oltava katsastustodistuksessa mainittavat tiedot.

5.   Katsastuksen tulokset on ilmoitettava
  viipymättä
  ajoneuvon rekisteröineelle viranomaiselle
  sähköisesti
  . Ilmoituksessa on oltava katsastustodistuksessa mainittavat tiedot.

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Kun puutteet ovat merkittäviä,
  toimivaltaisen viranomaisen on päätettävä
  , millä edellytyksillä ajoneuvoa voidaan käyttää ennen uuden katsastuksen tekemistä. Uusi katsastus on tehtävä kuuden viikon kuluessa alkuperäisestä katsastuksesta. | 2.   Kun puutteet ovat merkittäviä,
  toimivaltainen kansallinen viranomainen voi päättää
  , millä edellytyksillä ajoneuvoa voidaan käyttää ennen uuden katsastuksen tekemistä. Uusi katsastus on tehtävä kuuden viikon kuluessa alkuperäisestä katsastuksesta. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Kun puutteet ovat merkittäviä,
  toimivaltaisen viranomaisen on päätettävä
  , millä edellytyksillä ajoneuvoa voidaan käyttää ennen uuden katsastuksen tekemistä. Uusi katsastus on tehtävä kuuden viikon kuluessa alkuperäisestä katsastuksesta.

2.   Kun puutteet ovat merkittäviä,
  toimivaltainen kansallinen viranomainen voi päättää
  , millä edellytyksillä ajoneuvoa voidaan käyttää ennen uuden katsastuksen tekemistä. Uusi katsastus on tehtävä kuuden viikon kuluessa alkuperäisestä katsastuksesta.

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Kun puutteet ovat vaarallisia,
  ajoneuvoa ei saa käyttää yleisillä teillä ja sen rekisteröinti keskeytetään ajoneuvojen rekisteröintiasiakirjoista annetun neuvoston direktiivin 1999/37/EY muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin XXX 3 a artiklan mukaisesti
  , kunnes
  viat
  korjataan
  ja annetaan uusi katsastustodistus, joka osoittaa ajoneuvon olevan liikennekelpoinen
  . | 3.   Kun puutteet ovat vaarallisia,
  jäsenvaltio tai toimivaltainen viranomainen voi estää ajoneuvon käytön yleisillä teillä tai rajoittaa sitä
  , kunnes
  vaaralliset puutteet
  korjataan. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Kun puutteet ovat vaarallisia,
  ajoneuvoa ei saa käyttää yleisillä teillä ja sen rekisteröinti keskeytetään ajoneuvojen rekisteröintiasiakirjoista annetun neuvoston direktiivin 1999/37/EY muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin XXX 3 a artiklan mukaisesti
  , kunnes
  viat
  korjataan
  ja annetaan uusi katsastustodistus, joka osoittaa ajoneuvon olevan liikennekelpoinen
  .

3.   Kun puutteet ovat vaarallisia,
  jäsenvaltio tai toimivaltainen viranomainen voi estää ajoneuvon käytön yleisillä teillä tai rajoittaa sitä
  , kunnes
  vaaralliset puutteet
  korjataan.

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Katsastusaseman tai tapauksen mukaan alueellaan rekisteröidyn ajoneuvon katsastaneen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on annettava todiste kustakin ajoneuvosta, joka on läpäissyt katsastuksen. Todisteessa on mainittava seuraavan katsastuksen päivämäärä. | Katsastusaseman tai tapauksen mukaan alueellaan rekisteröidyn ajoneuvon katsastaneen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on annettava todiste kustakin ajoneuvosta, joka on läpäissyt katsastuksen. Todisteessa on mainittava seuraavan katsastuksen päivämäärä.
  Todistetta katsastuksen läpäisemisestä ei tarvitse antaa, jos ajoneuvon rekisteröintiasiakirjassa on mahdollista ilmoittaa, että katsastus on tehty, ja mainita seuraavan katsastuksen päivämäärä. |

Komission teksti

Tarkistus

Katsastusaseman tai tapauksen mukaan alueellaan rekisteröidyn ajoneuvon katsastaneen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on annettava todiste kustakin ajoneuvosta, joka on läpäissyt katsastuksen. Todisteessa on mainittava seuraavan katsastuksen päivämäärä.

Katsastusaseman tai tapauksen mukaan alueellaan rekisteröidyn ajoneuvon katsastaneen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on annettava todiste kustakin ajoneuvosta, joka on läpäissyt katsastuksen. Todisteessa on mainittava seuraavan katsastuksen päivämäärä.
  Todistetta katsastuksen läpäisemisestä ei tarvitse antaa, jos ajoneuvon rekisteröintiasiakirjassa on mahdollista ilmoittaa, että katsastus on tehty, ja mainita seuraavan katsastuksen päivämäärä.

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Jos katsastettu ajoneuvo kuuluu ajoneuvoluokkaan, jolle ei ole rekisteröintivelvollisuutta jäsenvaltiossa, jossa ajoneuvo on otettu käyttöön, todiste katsastuksesta on kiinnitettävä näkyvästi ajoneuvoon. |

Komission teksti

Tarkistus

Jos katsastettu ajoneuvo kuuluu ajoneuvoluokkaan, jolle ei ole rekisteröintivelvollisuutta jäsenvaltiossa, jossa ajoneuvo on otettu käyttöön, todiste katsastuksesta on kiinnitettävä näkyvästi ajoneuvoon.

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kunkin jäsenvaltion on tunnustettava 1 kohdan mukaisesti
  annettu
  todiste. | Kunkin jäsenvaltion on tunnustettava
  toisen jäsenvaltion
  1 kohdan mukaisesti
  antama
  todiste
  tai vastaava, ajoneuvon rekisteröintiasiakirjaan kirjattu merkintä edellyttäen, että se on annettu kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidylle ajoneuvolle
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Kunkin jäsenvaltion on tunnustettava 1 kohdan mukaisesti
  annettu
  todiste.

Kunkin jäsenvaltion on tunnustettava
  toisen jäsenvaltion
  1 kohdan mukaisesti
  antama
  todiste
  tai vastaava, ajoneuvon rekisteröintiasiakirjaan kirjattu merkintä edellyttäen, että se on annettu kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidylle ajoneuvolle
  .

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Katsastusten tekemisessä käytettävien testaustilojen ja -laitteiden on oltava liitteessä V säädettyjen teknisten vähimmäisvaatimusten mukaiset. | 1.   Katsastusten tekemisessä käytettävien testaustilojen ja -laitteiden on oltava
  ainakin
  liitteessä V säädettyjen teknisten vähimmäisvaatimusten mukaiset. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Katsastusten tekemisessä käytettävien testaustilojen ja -laitteiden on oltava liitteessä V säädettyjen teknisten vähimmäisvaatimusten mukaiset.

1.   Katsastusten tekemisessä käytettävien testaustilojen ja -laitteiden on oltava
  ainakin
  liitteessä V säädettyjen teknisten vähimmäisvaatimusten mukaiset.

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Jäsenvaltion tai sen toimivaltaisen viranomaisen on hyväksyttävä katsastusasemat, joissa katsastajat suorittavat katsastuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.
     
  Jäsenvaltion tai sen toimivaltaisen viranomaisen on hyväksyttävä katsastusasemat, joissa katsastajat suorittavat katsastuksia.

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Jäsenvaltioiden ennen tämän asetuksen voimaantuloa hyväksymät katsastusasemat on vähintään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta testattava uudelleen sen varmistamiseksi, että ne ovat vähimmäisvaatimusten mukaiset. |

Komission teksti

Tarkistus

1 b.
     
  Jäsenvaltioiden ennen tämän asetuksen voimaantuloa hyväksymät katsastusasemat on vähintään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta testattava uudelleen sen varmistamiseksi, että ne ovat vähimmäisvaatimusten mukaiset.

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Laadunhallintaa koskevien vähimmäisvaatimusten täyttämiseksi katsastusasemien on noudatettava hyväksyvän jäsenvaltion vaatimuksia. Katsastusasemien on varmistettava ajoneuvojen katsastusten puolueettomuus ja korkea laatu. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Laadunhallintaa koskevien vähimmäisvaatimusten täyttämiseksi katsastusasemien on noudatettava hyväksyvän jäsenvaltion vaatimuksia. Katsastusasemien on varmistettava ajoneuvojen katsastusten puolueettomuus ja korkea laatu.

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Katsastuksia tekevien katsastajien on täytettävä liitteessä VI säädetyt vähimmäispätevyyttä ja -koulutusta koskevat vaatimukset. | 1.   Katsastuksia tekevien katsastajien on täytettävä liitteessä VI säädetyt vähimmäispätevyyttä ja -koulutusta koskevat vaatimukset.
  Jäsenvaltiot voivat säätää muita pätevyys- ja koulutusvaatimuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Katsastuksia tekevien katsastajien on täytettävä liitteessä VI säädetyt vähimmäispätevyyttä ja -koulutusta koskevat vaatimukset.

1.   Katsastuksia tekevien katsastajien on täytettävä liitteessä VI säädetyt vähimmäispätevyyttä ja -koulutusta koskevat vaatimukset.
  Jäsenvaltiot voivat säätää muita pätevyys- ja koulutusvaatimuksia.

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on säädettävä katsastajien asianmukaisesta koulutuksesta, joka vastaa pätevyysvaatimuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on säädettävä katsastajien asianmukaisesta koulutuksesta, joka vastaa pätevyysvaatimuksia.

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Jäsenvaltioiden
  on annettava todistus katsastajille, jotka täyttävät vähimmäispätevyyttä ja -koulutusta koskevat vaatimukset. Todistuksessa on oltava ainakin liitteessä VI olevassa 3 kohdassa mainitut tiedot. | 2.   
  Toimivaltaisten viranomaisten tai tapauksen mukaan hyväksyttyjen koulutuskeskusten
  on annettava todistus katsastajille, jotka täyttävät pätevyyttä ja koulutusta koskevat vähimmäisvaatimukset. Todistuksessa on oltava ainakin liitteessä VI olevassa 3 kohdassa mainitut tiedot. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   
  Jäsenvaltioiden
  on annettava todistus katsastajille, jotka täyttävät vähimmäispätevyyttä ja -koulutusta koskevat vaatimukset. Todistuksessa on oltava ainakin liitteessä VI olevassa 3 kohdassa mainitut tiedot.

2.   
  Toimivaltaisten viranomaisten tai tapauksen mukaan hyväksyttyjen koulutuskeskusten
  on annettava todistus katsastajille, jotka täyttävät pätevyyttä ja koulutusta koskevat vähimmäisvaatimukset. Todistuksessa on oltava ainakin liitteessä VI olevassa 3 kohdassa mainitut tiedot.

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Katsastajiin, jotka ovat jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tai jonkin katsastusasemien palveluksessa päivänä, jona tämän asetuksen soveltaminen alkaa, ei sovelleta liitteessä VI olevassa 1 kohdassa säädettyjä vaatimuksia. Jäsenvaltioiden on annettava tällaisille katsastajille vastaavuustodistus. | 3.   Katsastajiin, jotka ovat jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tai jonkin katsastusaseman palveluksessa
  tai hyväksymiä
  päivänä, jona tämän asetuksen soveltaminen alkaa, ei sovelleta liitteessä VI olevassa 1 kohdassa säädettyjä vaatimuksia. Jäsenvaltioiden on annettava tällaisille katsastajille vastaavuustodistus. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Katsastajiin, jotka ovat jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tai jonkin katsastusasemien palveluksessa päivänä, jona tämän asetuksen soveltaminen alkaa, ei sovelleta liitteessä VI olevassa 1 kohdassa säädettyjä vaatimuksia. Jäsenvaltioiden on annettava tällaisille katsastajille vastaavuustodistus.

3.   Katsastajiin, jotka ovat jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tai jonkin katsastusaseman palveluksessa
  tai hyväksymiä
  päivänä, jona tämän asetuksen soveltaminen alkaa, ei sovelleta liitteessä VI olevassa 1 kohdassa säädettyjä vaatimuksia. Jäsenvaltioiden on annettava tällaisille katsastajille vastaavuustodistus.

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Henkilö, joka on korjannut tai huoltanut ajoneuvoa, ei voi toimia saman ajoneuvon katsastajana myöhemmässä määräaikaisessa katsastuksessa, ellei valvontaelin ole saanut riittävää varmuutta siitä, että puolueettomuuden korkea taso voidaan taata. Jäsenvaltiot voivat säätää tiukempia vaatimuksia toimintojen pitämisestä erillään. |

Komission teksti

Tarkistus

4 a.
     
  Henkilö, joka on korjannut tai huoltanut ajoneuvoa, ei voi toimia saman ajoneuvon katsastajana myöhemmässä määräaikaisessa katsastuksessa, ellei valvontaelin ole saanut riittävää varmuutta siitä, että puolueettomuuden korkea taso voidaan taata. Jäsenvaltiot voivat säätää tiukempia vaatimuksia toimintojen pitämisestä erillään.

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Katsastusaseman on ilmoitettava ajoneuvon katsastettavaksi esittävälle henkilölle
  vaadittavat korjaukset
  , eikä se saa muuttaa katsastuksen tuloksia kaupallisia tarkoituksia varten. | 5.   Katsastusaseman on ilmoitettava ajoneuvon katsastettavaksi esittävälle henkilölle
  tai korjaamolle ajoneuvossa havaitut puutteet
  , eikä se saa muuttaa katsastuksen tuloksia kaupallisia tarkoituksia varten. |

Komission teksti

Tarkistus

5.   Katsastusaseman on ilmoitettava ajoneuvon katsastettavaksi esittävälle henkilölle
  vaadittavat korjaukset
  , eikä se saa muuttaa katsastuksen tuloksia kaupallisia tarkoituksia varten.

5.   Katsastusaseman on ilmoitettava ajoneuvon katsastettavaksi esittävälle henkilölle
  tai korjaamolle ajoneuvossa havaitut puutteet
  , eikä se saa muuttaa katsastuksen tuloksia kaupallisia tarkoituksia varten.

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen alueella toimivia katsastusasemia valvotaan. |

Komission teksti

Tarkistus

Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen alueella toimivia katsastusasemia valvotaan.

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Toimivaltaisen viranomaisen suoraan hallinnoimiin katsastusasemiin ei sovelleta lupaa ja valvontaa koskevia vaatimuksia. | 2.   
  Jäsenvaltion
  toimivaltaisen viranomaisen suoraan hallinnoimiin katsastusasemiin ei sovelleta lupaa ja valvontaa koskevia vaatimuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Toimivaltaisen viranomaisen suoraan hallinnoimiin katsastusasemiin ei sovelleta lupaa ja valvontaa koskevia vaatimuksia.

2.   
  Jäsenvaltion
  toimivaltaisen viranomaisen suoraan hallinnoimiin katsastusasemiin ei sovelleta lupaa ja valvontaa koskevia vaatimuksia.

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

15 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio
  tutkii sellaisen
  ajoneuvotietojen
  sähköisen alustan käyttöönoton toteutettavuutta, kustannuksia ja hyötyjä
  ,
  jossa
  ajoneuvojen katsastuksesta, rekisteröinnistä ja hyväksynnästä vastaavat jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sekä katsastusasemat ja ajoneuvojen valmistajat
  vaihtavat
  keskenään katsastuksia koskevia tietoja. | Komissio
  selvittää tehokkaimman ja toimivimman tavan toteuttaa
  ajoneuvotietojen
  sähköinen alusta hyödyntäen kansainvälisen tietojenvaihdon alalla olemassa olevia ja jo toteutettuja tietoteknisiä ratkaisuja kustannusten minimoimiseksi sekä päällekkäisyyksien välttämiseksi. Selvityksessä määritetään tarkoituksenmukaisin tapa yhdistää nykyiset kansalliset järjestelmät toisiinsa
  ,
  jotta
  ajoneuvojen katsastuksesta, rekisteröinnistä ja hyväksynnästä vastaavat jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sekä katsastusasemat
  , testauslaitteiden valmistajat
  ja ajoneuvojen valmistajat
  voivat vaihtaa
  keskenään katsastuksia
  ja matkamittarilukemia
  koskevia tietoja. |
| | Komissio selvittää myös mahdollisuuksia kerätä ja tallentaa vakavissa onnettomuuksissa osallisina olleita ajoneuvoja koskevia saatavilla olevia turvallisuustietoja. Niihin olisi sisällyttävä ainakin tiedot vaihdetuista ja korjatuista turvallisuuskomponenteista. |
| | Ajoneuvon aiempia vaiheita koskevat tiedot olisi asetettava ajoneuvon katsastajien sekä nimettömässä muodossa jäsenvaltioiden saataville, jotta näiden on helpompi suunnitella ja toteuttaa toimenpiteitä liikenneturvallisuuden parantamiseksi, sekä lisäksi ajoneuvon rekisteröintitodistuksen haltijan tai omistajan saataville. |
| Se
  esittää ja arvioi kyseisen
  tutkimuksen
  perusteella erilaisia poliittisia vaihtoehtoja, kuten mahdollisuutta olla soveltamatta 10 artiklassa säädettyä vaatimusta esittää todiste katsastuksesta. Kahden vuoden kuluessa tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivästä komissio ilmoittaa
  tutkimuksen
  tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja antaa tarvittaessa asiaa koskevan lainsäädäntöehdotuksen. | Komissio
  esittää ja arvioi kyseisen
  selvityksen
  perusteella erilaisia poliittisia vaihtoehtoja, kuten mahdollisuutta olla soveltamatta 10 artiklassa säädettyä vaatimusta esittää todiste katsastuksesta
  ja mahdollisuutta perustaa järjestelmä, jonka ansiosta jäsenvaltiot voivat vaihtaa tietoja rajojen yli myytävien ajoneuvojen matkamittarilukemista ja vakavista onnettomuuksista, joissa ne ovat olleet käyttöikänsä aikana osallisina
  . Kahden vuoden kuluessa tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivästä komissio ilmoittaa
  selvityksen
  tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja antaa tarvittaessa asiaa koskevan lainsäädäntöehdotuksen. |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio
  tutkii sellaisen
  ajoneuvotietojen
  sähköisen alustan käyttöönoton toteutettavuutta, kustannuksia ja hyötyjä
  ,
  jossa
  ajoneuvojen katsastuksesta, rekisteröinnistä ja hyväksynnästä vastaavat jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sekä katsastusasemat ja ajoneuvojen valmistajat
  vaihtavat
  keskenään katsastuksia koskevia tietoja.

Komissio
  selvittää tehokkaimman ja toimivimman tavan toteuttaa
  ajoneuvotietojen
  sähköinen alusta hyödyntäen kansainvälisen tietojenvaihdon alalla olemassa olevia ja jo toteutettuja tietoteknisiä ratkaisuja kustannusten minimoimiseksi sekä päällekkäisyyksien välttämiseksi. Selvityksessä määritetään tarkoituksenmukaisin tapa yhdistää nykyiset kansalliset järjestelmät toisiinsa
  ,
  jotta
  ajoneuvojen katsastuksesta, rekisteröinnistä ja hyväksynnästä vastaavat jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sekä katsastusasemat
  , testauslaitteiden valmistajat
  ja ajoneuvojen valmistajat
  voivat vaihtaa
  keskenään katsastuksia
  ja matkamittarilukemia
  koskevia tietoja.

Komissio selvittää myös mahdollisuuksia kerätä ja tallentaa vakavissa onnettomuuksissa osallisina olleita ajoneuvoja koskevia saatavilla olevia turvallisuustietoja. Niihin olisi sisällyttävä ainakin tiedot vaihdetuista ja korjatuista turvallisuuskomponenteista.

Ajoneuvon aiempia vaiheita koskevat tiedot olisi asetettava ajoneuvon katsastajien sekä nimettömässä muodossa jäsenvaltioiden saataville, jotta näiden on helpompi suunnitella ja toteuttaa toimenpiteitä liikenneturvallisuuden parantamiseksi, sekä lisäksi ajoneuvon rekisteröintitodistuksen haltijan tai omistajan saataville.

Se
  esittää ja arvioi kyseisen
  tutkimuksen
  perusteella erilaisia poliittisia vaihtoehtoja, kuten mahdollisuutta olla soveltamatta 10 artiklassa säädettyä vaatimusta esittää todiste katsastuksesta. Kahden vuoden kuluessa tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivästä komissio ilmoittaa
  tutkimuksen
  tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja antaa tarvittaessa asiaa koskevan lainsäädäntöehdotuksen.

Komissio
  esittää ja arvioi kyseisen
  selvityksen
  perusteella erilaisia poliittisia vaihtoehtoja, kuten mahdollisuutta olla soveltamatta 10 artiklassa säädettyä vaatimusta esittää todiste katsastuksesta
  ja mahdollisuutta perustaa järjestelmä, jonka ansiosta jäsenvaltiot voivat vaihtaa tietoja rajojen yli myytävien ajoneuvojen matkamittarilukemista ja vakavista onnettomuuksista, joissa ne ovat olleet käyttöikänsä aikana osallisina
  . Kahden vuoden kuluessa tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivästä komissio ilmoittaa
  selvityksen
  tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja antaa tarvittaessa asiaa koskevan lainsäädäntöehdotuksen.

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

17 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä
  19 artiklan
  mukaisesti, jotta se voi | Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä
  18 artiklan
  mukaisesti, jotta se voi
  saattaa ajan tasalle |
| — | saattaa
  2 artiklan
  1 kohdan
  ja 5 artiklan 1 ja
  2 kohdan tarvittaessa ajan tasalle 3 artiklan
  1 kohdassa tarkoitettuun
  lainsäädäntöön
  tehtyjen muutosten myötä
  muuttuneiden ajoneuvoluokkien huomioon ottamiseksi, |

Komission teksti

Tarkistus

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä
  19 artiklan
  mukaisesti, jotta se voi

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä
  18 artiklan
  mukaisesti, jotta se voi
  saattaa ajan tasalle

—

saattaa
  2 artiklan
  1 kohdan
  ja 5 artiklan 1 ja
  2 kohdan tarvittaessa ajan tasalle 3 artiklan
  1 kohdassa tarkoitettuun
  lainsäädäntöön
  tehtyjen muutosten myötä
  muuttuneiden ajoneuvoluokkien huomioon ottamiseksi,

| a) | edellä olevan
  2 artiklan
  1 kohdassa
  ja 5 artiklan 1 ja
  2 kohdassa tarkoitetun ajoneuvoluokan nimityksen, jos ajoneuvoluokissa tapahtuu muutoksia 2 artiklan
  1 kohdassa tarkoitettuun
  tyyppihyväksyntälainsäädäntöön
  tehtyjen muutosten myötä
  , vaikuttamatta katsastusten laajuuteen ja tiheyteen; |
| --- | --- |

a)

edellä olevan
  2 artiklan
  1 kohdassa
  ja 5 artiklan 1 ja
  2 kohdassa tarkoitetun ajoneuvoluokan nimityksen, jos ajoneuvoluokissa tapahtuu muutoksia 2 artiklan
  1 kohdassa tarkoitettuun
  tyyppihyväksyntälainsäädäntöön
  tehtyjen muutosten myötä
  , vaikuttamatta katsastusten laajuuteen ja tiheyteen;

| — | saattaa liitteet ajan tasalle tekniikan kehityksen vuoksi tai ottaa huomioon muutokset kansainvälisessä tai unionin lainsäädännössä. |
| --- | --- |

—

saattaa liitteet ajan tasalle tekniikan kehityksen vuoksi tai ottaa huomioon muutokset kansainvälisessä tai unionin lainsäädännössä.

| b) | liitteessä II olevan 3 kohdan menetelmiä ja hylkäämisperusteita koskevilta osin sekä liitteen V, jos saatavilla on tehokkaampia ja toimivampia testausmenetelmiä, ja liitteen I, jos tarvitaan lisätietoja katsastusten tekemiseksi; |
| --- | --- |

b)

liitteessä II olevan 3 kohdan menetelmiä ja hylkäämisperusteita koskevilta osin sekä liitteen V, jos saatavilla on tehokkaampia ja toimivampia testausmenetelmiä, ja liitteen I, jos tarvitaan lisätietoja katsastusten tekemiseksi;

| c) | liitteessä II olevan 3 kohdan katsastettavien kohteiden luetteloa, menetelmiä ja hylkäämisperusteita koskevilta osin, liitteen III puutteiden arviointia koskevilta osin ja liitteen V niiden mukauttamiseksi unionin liikenneturvallisuus- tai ympäristölainsäädännön kehitykseen sekä liitteen I, jos tarvitaan lisätietoja katsastusten tekemiseksi. |
| --- | --- |

c)

liitteessä II olevan 3 kohdan katsastettavien kohteiden luetteloa, menetelmiä ja hylkäämisperusteita koskevilta osin, liitteen III puutteiden arviointia koskevilta osin ja liitteen V niiden mukauttamiseksi unionin liikenneturvallisuus- tai ympäristölainsäädännön kehitykseen sekä liitteen I, jos tarvitaan lisätietoja katsastusten tekemiseksi.

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään 17 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä
  määräämättömäksi

  ajaksi [tämän asetuksen voimaantulopäivästä]. | 2.   Siirretään
  komissiolle

  [tämän asetuksen voimaantulopäivästä]

  viiden vuoden

  ajaksi 17 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Siirretään 17 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä
  määräämättömäksi

  ajaksi [tämän asetuksen voimaantulopäivästä].

2.   Siirretään
  komissiolle

  [tämän asetuksen voimaantulopäivästä]

  viiden vuoden

  ajaksi 17 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

18 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 18 a artikla |
| | Kertomus kaksi- tai kolmipyöräisistä ajoneuvoista |
| | Komissio toimittaa viimeistään [kolmen vuoden kuluttua tämän asetuksen julkaisemispäivästä] Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen kaksi- tai kolmipyöräisten ajoneuvojen sisällyttämisestä tämän asetuksen soveltamisalaan. Kertomuksessa arvioidaan liikenneturvallisuutta unionissa kyseisen ajoneuvoluokan osalta. Komissio vertailee erityisesti tämän ajoneuvoluokan liikenneturvallisuudessa saavutettuja tuloksia jäsenvaltioissa, joissa tämän ajoneuvoluokan ajoneuvot katsastetaan, ja jäsenvaltioissa, joissa näitä ajoneuvoja ei katsasteta, voidakseen arvioida, onko kaksi- tai kolmipyöräisten ajoneuvojen katsastaminen oikeasuhteista asetettuihin liikenneturvallisuustavoitteisiin nähden. Kertomuksen ohella annetaan tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

18 a artikla

Kertomus kaksi- tai kolmipyöräisistä ajoneuvoista

Komissio toimittaa viimeistään [kolmen vuoden kuluttua tämän asetuksen julkaisemispäivästä] Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen kaksi- tai kolmipyöräisten ajoneuvojen sisällyttämisestä tämän asetuksen soveltamisalaan. Kertomuksessa arvioidaan liikenneturvallisuutta unionissa kyseisen ajoneuvoluokan osalta. Komissio vertailee erityisesti tämän ajoneuvoluokan liikenneturvallisuudessa saavutettuja tuloksia jäsenvaltioissa, joissa tämän ajoneuvoluokan ajoneuvot katsastetaan, ja jäsenvaltioissa, joissa näitä ajoneuvoja ei katsasteta, voidakseen arvioida, onko kaksi- tai kolmipyöräisten ajoneuvojen katsastaminen oikeasuhteista asetettuihin liikenneturvallisuustavoitteisiin nähden. Kertomuksen ohella annetaan tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia.

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

18 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 18 b artikla |
| | Raportointi |
| | Komissio antaa viimeistään [viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen julkaisemisesta] Euroopan parlamentille kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja sen vaikutuksista erityisesti seuraavien seikkojen osalta: katsastustiheys, määräaikaisten katsastusten yhdenmukaistaminen sekä katsastustodistusten vastavuoroista tunnustamista koskevien säännösten tehokkuus, kun on kyse toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien ajoneuvojen rekisteröinnistä. Kertomuksessa on myös analysoitava, mahdollistaako yhdenmukaistamisen taso täysimääräisesti katsastustodistusten vastavuoroisen tunnustamisen koko unionissa vai tarvitaanko kyseisen tavoitteen saavuttamiseen tiukempia normeja unionin tasolla. Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

18 b artikla

Raportointi

Komissio antaa viimeistään [viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen julkaisemisesta] Euroopan parlamentille kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja sen vaikutuksista erityisesti seuraavien seikkojen osalta: katsastustiheys, määräaikaisten katsastusten yhdenmukaistaminen sekä katsastustodistusten vastavuoroista tunnustamista koskevien säännösten tehokkuus, kun on kyse toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien ajoneuvojen rekisteröinnistä. Kertomuksessa on myös analysoitava, mahdollistaako yhdenmukaistamisen taso täysimääräisesti katsastustodistusten vastavuoroisen tunnustamisen koko unionissa vai tarvitaanko kyseisen tavoitteen saavuttamiseen tiukempia normeja unionin tasolla. Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia.

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että matkamittarin vilpillistä käsittelyä tai sen tietojen omavaltaista muuttamista pidetään rikoksena ja että siitä voidaan langettaa tehokkaita, oikeasuhteisia, varoittavia ja syrjimättömiä seuraamuksia. | 2.   Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että
  ajoneuvon osien ja järjestelmien, joilla on merkitystä turvallisuus- ja ympäristövaatimusten täyttämisen kannalta, tai
  matkamittarin vilpillistä käsittelyä tai sen tietojen omavaltaista muuttamista pidetään rikoksena ja että siitä voidaan langettaa tehokkaita, oikeasuhteisia, varoittavia ja syrjimättömiä seuraamuksia
  , ja varmistaakseen, että matkamittarin lukema on paikkansapitävä ajoneuvon koko käyttöiän ajan
  . |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että matkamittarin vilpillistä käsittelyä tai sen tietojen omavaltaista muuttamista pidetään rikoksena ja että siitä voidaan langettaa tehokkaita, oikeasuhteisia, varoittavia ja syrjimättömiä seuraamuksia.

2.   Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että
  ajoneuvon osien ja järjestelmien, joilla on merkitystä turvallisuus- ja ympäristövaatimusten täyttämisen kannalta, tai
  matkamittarin vilpillistä käsittelyä tai sen tietojen omavaltaista muuttamista pidetään rikoksena ja että siitä voidaan langettaa tehokkaita, oikeasuhteisia, varoittavia ja syrjimättömiä seuraamuksia
  , ja varmistaakseen, että matkamittarin lukema on paikkansapitävä ajoneuvon koko käyttöiän ajan
  .

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 5 kohta – 5.3. alakohta – 8 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Suositeltu rengaspaine |

Komission teksti

Tarkistus

—

Suositeltu rengaspaine

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 1 osa – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Jos ajoneuvoa katsastettaessa ei ole mahdollista käyttää tämän liitteen mukaista suositeltua testimenetelmää, katsastusasema voi suorittaa katsastuksen sellaisen vaihtoehtoisen menetelmän mukaisesti, jonka asianomainen toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt kirjallisesti. Toimivaltaisen viranomaisen on varmistuttava siitä, että turvallisuus- ja ympäristönormit täyttyvät. |

Komission teksti

Tarkistus

Jos ajoneuvoa katsastettaessa ei ole mahdollista käyttää tämän liitteen mukaista suositeltua testimenetelmää, katsastusasema voi suorittaa katsastuksen sellaisen vaihtoehtoisen menetelmän mukaisesti, jonka asianomainen toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt kirjallisesti. Toimivaltaisen viranomaisen on varmistuttava siitä, että turvallisuus- ja ympäristönormit täyttyvät.

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 3 osa – 1. 8 kohta – a alakohta

| Komission teksti |
| --- |
| 1.8 | Jarruneste |

Komission teksti

1.8

Jarruneste

Kiehumislämpötilan tai vesipitoisuuden mittaus.

| a) | Jarrunesteen kiehumislämpötila liian alhainen
  tai vesipitoisuus liian korkea
  . |
| --- | --- |

a)

Jarrunesteen kiehumislämpötila liian alhainen
  tai vesipitoisuus liian korkea
  .

| Tarkistus |
| --- |
| 1.8 | Jarruneste |

Tarkistus

1.8

Jarruneste

Kiehumislämpötilan tai vesipitoisuuden mittaus.

| a) | Jarrunesteen kiehumislämpötila liian alhainen. |
| --- | --- |

a)

Jarrunesteen kiehumislämpötila liian alhainen.

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 3 osa – 3.3 kohta – a alakohta

| Komission teksti |
| --- |
| 3.3. | Taustapeilit tai epäsuoran näkemän laitteet |

Komission teksti

3.3.

Taustapeilit tai epäsuoran näkemän laitteet

Silmämääräinen tarkastus.

| a) | Peili tai laite puuttuu tai sitä ei ole asennettu vaatimusten(1) mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Peili tai laite puuttuu tai sitä ei ole asennettu vaatimusten(1) mukaisesti.

| Tarkistus |
| --- |
| 3.3. | Taustapeilit tai epäsuoran näkemän laitteet |

Tarkistus

3.3.

Taustapeilit tai epäsuoran näkemän laitteet

Silmämääräinen tarkastus.

| a) | Peili tai laite puuttuu tai sitä ei ole asennettu vaatimusten(1) mukaisesti
  , mukaan luettuina peilien jälkiasentamisesta yhteisössä rekisteröityihin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin annetussa direktiivissä 2007/38/EY esitetyt vaatimukset
  . |
| --- | --- |

a)

Peili tai laite puuttuu tai sitä ei ole asennettu vaatimusten(1) mukaisesti
  , mukaan luettuina peilien jälkiasentamisesta yhteisössä rekisteröityihin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin annetussa direktiivissä 2007/38/EY esitetyt vaatimukset
  .

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 3 osa – 4.1.2 kohta

| Komission teksti |
| --- |
| 4.1.2. | Suuntaus |

Komission teksti

4.1.2.

Suuntaus

Määritetään kunkin ajovalaisimen
  vaakasuora
  suuntaus lähivaloilla ajovalaisimien suuntauslaitteen avulla
  tai pystysuoraa tasoa vasten
  .

Ajovalaisimen suuntaus ei ole vaatimuksissa asetetuissa rajoissa.

| Tarkistus |
| --- |
| 4.1.2. | Suuntaus |

Tarkistus

4.1.2.

Suuntaus

Määritetään kunkin ajovalaisimen
  vaaka- ja pystysuora
  suuntaus lähivaloilla ajovalaisimien suuntauslaitteen avulla
  ja sähköisellä valvontalaitteella, jotta voidaan tarvittaessa tarkistaa dynaaminen toimivuus
  .

Ajovalaisimen suuntaus ei ole vaatimuksissa asetetuissa rajoissa.

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 3 osa – 4.1.3 kohta

| Komission teksti |
| --- |
| 4.1.3. | Kytkennät |

Komission teksti

4.1.3.

Kytkennät

Silmämääräinen tarkastus ja toiminnan kokeilu.

| a) | Kytkin ei toimi vaatimusten(1) mukaisesti (samaan aikaan syttyvien ajovalaisimien lukumäärä). |
| --- | --- |

a)

Kytkin ei toimi vaatimusten(1) mukaisesti (samaan aikaan syttyvien ajovalaisimien lukumäärä).

| b) | Hallintalaitteen toiminta puutteellinen. |
| --- | --- |

b)

Hallintalaitteen toiminta puutteellinen.

| Tarkistus |
| --- |
| 4.1.3. | Kytkennät |

Tarkistus

4.1.3.

Kytkennät

Silmämääräinen tarkastus ja toiminnan kokeilu
  käyttäen tarvittaessa sähköistä valvontalaitetta
  .

| a) | Kytkin ei toimi vaatimusten(1) mukaisesti (samaan aikaan syttyvien ajovalaisimien lukumäärä). |
| --- | --- |

a)

Kytkin ei toimi vaatimusten(1) mukaisesti (samaan aikaan syttyvien ajovalaisimien lukumäärä).

| b) | Hallintalaitteen toiminta puutteellinen. |
| --- | --- |

b)

Hallintalaitteen toiminta puutteellinen.

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 3 osa – 4.1.5 kohta

| Komission teksti |
| --- |
| 4.1.5. | Suuntauksensäätö-järjestelmä (jos pakollinen) |

Komission teksti

4.1.5.

Suuntauksensäätö-järjestelmä (jos pakollinen)

Silmämääräinen tarkastus ja toiminnan kokeilu
  , jos mahdollista
  .

| a) | Laite ei toimi. |
| --- | --- |

a)

Laite ei toimi.

| b) | Käsisäätöistä laitetta ei voi käyttää kuljettajan istuimelta. |
| --- | --- |

b)

Käsisäätöistä laitetta ei voi käyttää kuljettajan istuimelta.

| Tarkistus |
| --- |
| 4.1.5. | Suuntauksensäätö-järjestelmä (jos pakollinen) |

Tarkistus

4.1.5.

Suuntauksensäätö-järjestelmä (jos pakollinen)

Silmämääräinen tarkastus ja toiminnan kokeilu
  käyttäen tarvittaessa sähköistä valvontalaitetta
  .

| a) | Laite ei toimi. |
| --- | --- |

a)

Laite ei toimi.

| b) | Käsisäätöistä laitetta ei voi käyttää kuljettajan istuimelta. |
| --- | --- |

b)

Käsisäätöistä laitetta ei voi käyttää kuljettajan istuimelta.

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 3 osa – 4.3.2 kohta

| Komission teksti |
| --- |
| 4.3.2. | Kytkennät |

Komission teksti

4.3.2.

Kytkennät

Silmämääräinen tarkastus ja toiminnan kokeilu.

| a) | Kytkin ei toimi vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Kytkin ei toimi vaatimusten mukaisesti.

| b) | Hallintalaitteen toiminta puutteellinen. |
| --- | --- |

b)

Hallintalaitteen toiminta puutteellinen.

| Tarkistus |
| --- |
| 4.3.2 | Jarruvalojen ja hätäjarruvalon
  kytkennät |

Tarkistus

4.3.2

Jarruvalojen ja hätäjarruvalon
  kytkennät

Silmämääräinen tarkastus ja toiminnan kokeilu
  käyttäen sähköistä valvontalaitetta, jolla vaihdellaan jarrupolkimen sensorin syöttöarvoa, ja hätäjarruvalon toiminnan varmentaminen havainnoimalla
  .

| a) | Kytkin ei toimi vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Kytkin ei toimi vaatimusten mukaisesti.

| b) | Hallintalaitteen toiminta puutteellinen. |
| --- | --- |

b)

Hallintalaitteen toiminta puutteellinen.

| b a) | Hätäjarruvalo ei toimi lainkaan tai ei toimi asianmukaisesti. |
| --- | --- |

b a)

Hätäjarruvalo ei toimi lainkaan tai ei toimi asianmukaisesti.

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 3 osa – 4.5.2 kohta

| Komission teksti |
| --- |
| 4.5.2 | Suuntaus (X)(2) |

Komission teksti

4.5.2

Suuntaus (X)(2)

Toiminnan kokeilu ja tarkastus ajovalaisimien suuntauslaitteen avulla.

Etusumuvalojen suuntaus virheellinen
  vaakatasossa
  , kun valokuviolla on ääriraja.

| Tarkistus |
| --- |
| 4.5.2 | Suuntaus (X)(2) |

Tarkistus

4.5.2

Suuntaus (X)(2)

Toiminnan kokeilu ja tarkastus ajovalaisimien suuntauslaitteen avulla.

Etusumuvalojen suuntaus virheellinen
  vaaka- ja pystytasossa
  , kun valokuviolla on ääriraja.

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 3 osa – 5.2.2 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti |
| --- |
| 5.2.2. | Pyörät |

Komission teksti

5.2.2.

Pyörät

Kunkin vanteen molempien puolien silmämääräinen tarkastus ajoneuvon ollessa tarkastuskuilun päällä tai autonostimessa.

| a) | Murtumia tai puutteellinen hitsaus. |
| --- | --- |

a)

Murtumia tai puutteellinen hitsaus.

(...)

| Tarkistus |
| --- |
| 5.2.2. | Pyörät |

Tarkistus

5.2.2.

Pyörät

Kunkin vanteen molempien puolien silmämääräinen tarkastus ajoneuvon ollessa tarkastuskuilun päällä tai autonostimessa.

| a) | Murtumia tai puutteellinen hitsaus. |
| --- | --- |

a)

Murtumia tai puutteellinen hitsaus.

(...)

| d a) | Pyörä ei sovi yhteen pyörän navan kanssa. |
| --- | --- |

d a)

Pyörä ei sovi yhteen pyörän navan kanssa.

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 3 osa – 5.2.3 kohta – 2 sarake

| Komission teksti |
| --- |
| 5.2.3. | Renkaat |

Komission teksti

5.2.3.

Renkaat

Koko renkaan silmämääräinen tarkastus joko pyörittämällä pyörää siten, että pyörä on irti maasta ja ajoneuvo on tarkastuskuilun päällä tai autonostimessa, tai liikuttamalla ajoneuvoa eteen ja taakse tarkastuskuilun päällä.

| Tarkistus |
| --- |
| 5.2.3. | Renkaat |

Tarkistus

5.2.3.

Renkaat

Koko renkaan silmämääräinen tarkastus joko pyörittämällä pyörää siten, että pyörä on irti maasta ja ajoneuvo on tarkastuskuilun päällä tai autonostimessa, tai liikuttamalla ajoneuvoa eteen ja taakse tarkastuskuilun päällä.

Rengaspaineen mittaaminen painemittarilla ja tuloksen vertaaminen valmistajan antamiin arvoihin.

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 3 osa – 8.2.1.2 kohta

| Komission teksti |
| --- |
| 8.2.1.2 | Kaasupäästöt |

Komission teksti

8.2.1.2

Kaasupäästöt

Mittaukset vaatimusten(1) mukaisella pakokaasuanalysaattorilla.
  Niiden ajoneuvojen osalta, jotka on varustettu sisäisellä valvontajärjestelmällä (OBD-järjestelmällä), päästönvähennysjärjestelmän moitteeton toiminta voidaan tarkastaa OBD-laitteen asianmukaisen lukeman avulla ja tarkistamalla samanaikaisesti, että OBD-järjestelmä toimii moitteettomasti, vaihtoehtona sille, että tehdään päästömittaukset joutokäynnillä moottorin käyttöä koskevien valmistajan suositusten ja muiden vaatimusten(1) mukaisesti.

| a) | Joko pakokaasupäästöt ylittävät valmistajan ilmoittamat arvot; |
| --- | --- |

a)

Joko pakokaasupäästöt ylittävät valmistajan ilmoittamat arvot;

| b) | tai, jos näitä tietoja ei ole saatavilla, CO-päästöt ylittävät seuraavat arvot: |
| --- | --- |

b)

tai, jos näitä tietoja ei ole saatavilla, CO-päästöt ylittävät seuraavat arvot:

| | i) | ajoneuvot, joissa ei ole kehittynyttä päästönvähennysjärjestelmää: |
| --- | --- | --- |

i)

ajoneuvot, joissa ei ole kehittynyttä päästönvähennysjärjestelmää:

| | | — | 4,5  %, tai |
| --- | --- | --- | --- |

—

4,5  %, tai

| | | — | 3,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

3,5  %

| | | sen mukaan, mikä on vaatimuksissa(1) määritelty rekisteröintipäivä tai ensimmäinen käyttöönottopäivä. |
| --- | --- | --- |

sen mukaan, mikä on vaatimuksissa(1) määritelty rekisteröintipäivä tai ensimmäinen käyttöönottopäivä.

| | ii) | ajoneuvot, joissa on kehittynyt päästönvähennysjärjestelmä: |
| --- | --- | --- |

ii)

ajoneuvot, joissa on kehittynyt päästönvähennysjärjestelmä:

| | | — | joutokäynnillä: 0,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

joutokäynnillä: 0,5  %

| | | — | korotetulla joutokäynnillä: 0,3  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

korotetulla joutokäynnillä: 0,3  %

| | | tai |
| --- | --- | --- |

tai

| | | — | joutokäynnillä: 0,3  %6 |
| --- | --- | --- | --- |

—

joutokäynnillä: 0,3  %6

| | | — | korotetulla joutokäynnillä: 0,2  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

korotetulla joutokäynnillä: 0,2  %

| | | sen mukaan, mikä on vaatimuksissa(1) määritelty rekisteröintipäivä tai ensimmäinen käyttöönottopäivä. |
| --- | --- | --- |

sen mukaan, mikä on vaatimuksissa(1) määritelty rekisteröintipäivä tai ensimmäinen käyttöönottopäivä.

| c) | Lambda-arvo ei ole välillä 1± 0,03 tai se ei ole valmistajan erittelyn mukainen. |
| --- | --- |

c)

Lambda-arvo ei ole välillä 1± 0,03 tai se ei ole valmistajan erittelyn mukainen.

| d) | OBD-järjestelmän lukema osoittaa merkittävää toimintahäiriötä. |
| --- | --- |

d)

OBD-järjestelmän lukema osoittaa merkittävää toimintahäiriötä.

| Tarkistus |
| --- |
| 8.2.1.2 | Kaasupäästöt |

Tarkistus

8.2.1.2

Kaasupäästöt

Mittaukset vaatimusten(1) mukaisella pakokaasuanalysaattorilla.
  Pakokaasupäästöjen arvioinnissa on aina ensisijaisena menetelmänä päästöjen mittaaminen pakoputken päästä, vaikka arvioinnissa hyödynnettäisiin myös OBD-järjestelmän tietoja.

| a) | Joko pakokaasupäästöt ylittävät valmistajan ilmoittamat arvot; |
| --- | --- |

a)

Joko pakokaasupäästöt ylittävät valmistajan ilmoittamat arvot;

Jos ajoneuvo on varustettu vaatimusten(1) mukaisella OBD-järjestelmällä, OBD-tietojen lukeminen ja OBD-järjestelmän moitteettoman toiminnan tarkastaminen (valmius) joutokäynnillä moottorin käyttöä koskevien valmistajan suositusten ja muiden vaatimusten(1) mukaisesti.

NOx-päästötason mittaaminen soveltuvalla välineellä tai asianmukaisesti varustetulla kaasuanalysaattorilla käytössä olevia pakokaasutestaus-menetelmiä käyttäen.

| b) | tai, jos näitä tietoja ei ole saatavilla, CO-päästöt ylittävät seuraavat arvot: |
| --- | --- |

b)

tai, jos näitä tietoja ei ole saatavilla, CO-päästöt ylittävät seuraavat arvot:

| | i) | ajoneuvot, joissa ei ole kehittynyttä päästönvähennysjärjes-telmää: |
| --- | --- | --- |

i)

ajoneuvot, joissa ei ole kehittynyttä päästönvähennysjärjes-telmää:

| | | — | 4,5  %, tai |
| --- | --- | --- | --- |

—

4,5  %, tai

| | | — | 3,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

3,5  %

| | | sen mukaan, mikä on vaatimuksissa(1) määritelty rekisteröintipäivä tai ensimmäinen käyttöönottopäivä. |
| --- | --- | --- |

sen mukaan, mikä on vaatimuksissa(1) määritelty rekisteröintipäivä tai ensimmäinen käyttöönottopäivä.

| | ii) | ajoneuvot, joissa on kehittynyt päästönvähennysjärjes-telmä: |
| --- | --- | --- |

ii)

ajoneuvot, joissa on kehittynyt päästönvähennysjärjes-telmä:

| | | — | joutokäynnillä: 0,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

joutokäynnillä: 0,5  %

| | | — | korotetulla joutokäynnillä: 0,3  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

korotetulla joutokäynnillä: 0,3  %

| | | tai |
| --- | --- | --- |

tai

| | | — | joutokäynnillä: 0,3  %6 |
| --- | --- | --- | --- |

—

joutokäynnillä: 0,3  %6

| | | — | korotetulla joutokäynnillä: 0,2  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

korotetulla joutokäynnillä: 0,2  %

| | | tai |
| --- | --- | --- |

tai

| | | — | joutokäynnillä: 0,2  %

   (6 a) |
| --- | --- | --- | --- |

—

joutokäynnillä: 0,2  %

   (6 a)

| | | — | korotetulla joutokäynnillä: 0,1  %

   (6 a) |
| --- | --- | --- | --- |

—

korotetulla joutokäynnillä: 0,1  %

   (6 a)

| | | sen mukaan, mikä on vaatimuksissa(1) määritelty rekisteröintipäivä tai ensimmäinen käyttöönottopäivä. |
| --- | --- | --- |

sen mukaan, mikä on vaatimuksissa(1) määritelty rekisteröintipäivä tai ensimmäinen käyttöönottopäivä.

| c) | Lambda-arvo ei ole välillä 1± 0,03 tai se ei ole valmistajan erittelyn mukainen. |
| --- | --- |

c)

Lambda-arvo ei ole välillä 1± 0,03 tai se ei ole valmistajan erittelyn mukainen.

| d) | OBD-järjestelmän lukema osoittaa merkittävää toimintahäiriötä
  joutokäynnillä
  . |
| --- | --- |

d)

OBD-järjestelmän lukema osoittaa merkittävää toimintahäiriötä
  joutokäynnillä
  .

NOx-päästötaso ei ole vaatimusten mukainen tai ylittää valmistajan ilmoittamat arvot.

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 3 osa – 8.2.2.2 kohta

| Komission teksti |
| --- |
| 8.2.2.2 | Pakokaasujen sameus |

Komission teksti

8.2.2.2

Pakokaasujen sameus

Tätä vaatimusta ei sovelleta ajoneuvoihin, jotka on rekisteröity tai otettu käyttöön ennen 1 päivää tammikuuta 1980.

| a) | Pakokaasujen sameuden mittaus vapaassa kiihdytyksessä (ilman kuormaa tyhjäkäynnistä ruiskutuksen katkaisun kierrosnopeuteen) vaihde vapaalla ja kytkin kytkettynä. |
| --- | --- |

a)

Pakokaasujen sameuden mittaus vapaassa kiihdytyksessä (ilman kuormaa tyhjäkäynnistä ruiskutuksen katkaisun kierrosnopeuteen) vaihde vapaalla ja kytkin kytkettynä.

| a) | Jos tätä tietoa ei ole saatavilla tai vaatimuksissa(1) ei sallita viitearvojen käyttöä, |
| --- | --- |

a)

Jos tätä tietoa ei ole saatavilla tai vaatimuksissa(1) ei sallita viitearvojen käyttöä,

| b) | Ajoneuvon esivalmistelu: |
| --- | --- |

b)

Ajoneuvon esivalmistelu:

| | pakokaasujen sameus ylittää ajoneuvossa olevassa valmistajan kilvessä ilmoitetun tason; |
| --- | --- |

pakokaasujen sameus ylittää ajoneuvossa olevassa valmistajan kilvessä ilmoitetun tason;

| | 1. | Ajoneuvo voidaan testata ilman esivalmistelua, mutta turvallisuussyistä olisi tarkistettava, että moottori on saavuttanut käyntilämpötilan ja että se on mekaanisesti tyydyttävässä kunnossa. |
| --- | --- | --- |

1.

Ajoneuvo voidaan testata ilman esivalmistelua, mutta turvallisuussyistä olisi tarkistettava, että moottori on saavuttanut käyntilämpötilan ja että se on mekaanisesti tyydyttävässä kunnossa.

| b) | jos tätä tietoa ei ole saatavilla tai vaatimuksissa(1) ei sallita viitearvojen käyttöä, |
| --- | --- |

b)

jos tätä tietoa ei ole saatavilla tai vaatimuksissa(1) ei sallita viitearvojen käyttöä,

| | 2. | Esivalmistelua koskevat vaatimukset: |
| --- | --- | --- |

2.

Esivalmistelua koskevat vaatimukset:

| | vapaasti hengittävillä moottoreilla: 2,5  m-1, |
| --- | --- |

vapaasti hengittävillä moottoreilla: 2,5  m-1,

| | | i) | Moottorin on saavutettava täysi käyntilämpötila, eli esimerkiksi öljynmittapuikon putkesta anturilla mitattavan moottoriöljyn lämpötilan on oltava vähintään 80 oC, tai normaali käyntilämpötila, jos se on tätä alhaisempi, taikka infrapunasäteilyn perusteella mitattavan sylinteriryhmän lämpötilan on oltava vähintään edellä mainittua vastaava lämpötila. Jos tämä mittaus on ajoneuvon kokoonpanosta johtuen epäkäytännöllinen, ajoneuvon normaali käyntilämpötila voidaan määrittää muilla tavoin, esimerkiksi moottorin tuulettimen toiminnasta. |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Moottorin on saavutettava täysi käyntilämpötila, eli esimerkiksi öljynmittapuikon putkesta anturilla mitattavan moottoriöljyn lämpötilan on oltava vähintään 80 oC, tai normaali käyntilämpötila, jos se on tätä alhaisempi, taikka infrapunasäteilyn perusteella mitattavan sylinteriryhmän lämpötilan on oltava vähintään edellä mainittua vastaava lämpötila. Jos tämä mittaus on ajoneuvon kokoonpanosta johtuen epäkäytännöllinen, ajoneuvon normaali käyntilämpötila voidaan määrittää muilla tavoin, esimerkiksi moottorin tuulettimen toiminnasta.

| | turboahtimella varustetuilla moottoreilla: 3,0  m-1, |
| --- | --- |

turboahtimella varustetuilla moottoreilla: 3,0  m-1,

| | | ii) | Pakojärjestelmä on puhdistettava vähintään kolmella vapaan kiihdytyksen syklillä tai vastaavalla menetelmällä. |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Pakojärjestelmä on puhdistettava vähintään kolmella vapaan kiihdytyksen syklillä tai vastaavalla menetelmällä.

| | tai ajoneuvoilla, jotka on yksilöity vaatimuksissa(1) tai jotka on rekisteröity tai otettu ensimmäisen kerran käyttöön vaatimuksissa(1) määritellyn ajankohdan jälkeen, |
| --- | --- |

tai ajoneuvoilla, jotka on yksilöity vaatimuksissa(1) tai jotka on rekisteröity tai otettu ensimmäisen kerran käyttöön vaatimuksissa(1) määritellyn ajankohdan jälkeen,

| c) | Testimenettely: |
| --- | --- |

c)

Testimenettely:

| | 1,5  m-1 7. |
| --- | --- |

1,5  m-1 7.

| | 1. | Moottorin ja mahdollisen turboahtimen on oltava tyhjäkäynnillä ennen kunkin vapaan kiihdytyksen syklin alkua. Raskaiden dieselmoottoreiden osalta tämä merkitsee sitä, että kaasupolkimen päästämisen jälkeen on odotettava vähintään 10 sekuntia. |
| --- | --- | --- |

1.

Moottorin ja mahdollisen turboahtimen on oltava tyhjäkäynnillä ennen kunkin vapaan kiihdytyksen syklin alkua. Raskaiden dieselmoottoreiden osalta tämä merkitsee sitä, että kaasupolkimen päästämisen jälkeen on odotettava vähintään 10 sekuntia.

| | 2. | Kunkin vapaan kiihdytyksen syklin aloittamiseksi kaasupoljin on painettava pohjaan nopeasti ja portaattomasti (alle sekunnissa) mutta ei liian voimakkaasti, jotta ruiskutuspumpun syöttö olisi mahdollisimman suuri. |
| --- | --- | --- |

2.

Kunkin vapaan kiihdytyksen syklin aloittamiseksi kaasupoljin on painettava pohjaan nopeasti ja portaattomasti (alle sekunnissa) mutta ei liian voimakkaasti, jotta ruiskutuspumpun syöttö olisi mahdollisimman suuri.

| | 3. | Kunkin vapaan kiihdytyksen syklin aikana moottorin on ennen kaasupolkimen päästämistä saavutettava ruiskutuksen katkaisun kierrosnopeus tai automaattivaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta valmistajan ilmoittama kierrosnopeus tai, jos tätä tietoa ei ole saatavilla, kaksi kolmasosaa ruiskutuksen katkaisun kierrosnopeudesta. Tämä voidaan todentaa esimerkiksi seuraamalla moottorin nopeutta tai antamalla kaasupolkimen ensimmäisen painamisen ja päästämisen välillä kulua riittävä aika, jonka olisi oltava liitteessä I määriteltyihin luokkiin 1 ja 2 kuuluvien ajoneuvojen osalta vähintään kaksi sekuntia. |
| --- | --- | --- |

3.

Kunkin vapaan kiihdytyksen syklin aikana moottorin on ennen kaasupolkimen päästämistä saavutettava ruiskutuksen katkaisun kierrosnopeus tai automaattivaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta valmistajan ilmoittama kierrosnopeus tai, jos tätä tietoa ei ole saatavilla, kaksi kolmasosaa ruiskutuksen katkaisun kierrosnopeudesta. Tämä voidaan todentaa esimerkiksi seuraamalla moottorin nopeutta tai antamalla kaasupolkimen ensimmäisen painamisen ja päästämisen välillä kulua riittävä aika, jonka olisi oltava liitteessä I määriteltyihin luokkiin 1 ja 2 kuuluvien ajoneuvojen osalta vähintään kaksi sekuntia.

| | 4. | Ajoneuvo on hylättävä ainoastaan siinä tapauksessa, että vähintään viimeisten kolmen vapaan kiihdytyksen syklin aritmeettinen keskiarvo ylittää raja-arvon. Keskiarvo voidaan laskea siten, ettei huomioon oteta sellaisia mahdollisia mittauksia, joiden tulokset poikkeavat huomattavasti mitatusta keskiarvosta
  , tai käyttämällä muuta tilastolaskentamenetel-mää, jossa otetaan huomioon mitattujen arvojen hajonta
  . Jäsenvaltiot voivat määrätä testisyklien enimmäismäärän. |
| --- | --- | --- |

4.

Ajoneuvo on hylättävä ainoastaan siinä tapauksessa, että vähintään viimeisten kolmen vapaan kiihdytyksen syklin aritmeettinen keskiarvo ylittää raja-arvon. Keskiarvo voidaan laskea siten, ettei huomioon oteta sellaisia mahdollisia mittauksia, joiden tulokset poikkeavat huomattavasti mitatusta keskiarvosta
  , tai käyttämällä muuta tilastolaskentamenetel-mää, jossa otetaan huomioon mitattujen arvojen hajonta
  . Jäsenvaltiot voivat määrätä testisyklien enimmäismäärän.

| | 5. | Tarpeettoman testauksen välttämiseksi jäsenvaltiot voivat hylätä sellaiset ajoneuvot, joiden osalta alle kolmen vapaan kiihdytyksen syklin tai puhdistussyklin jälkeen on mitattu arvoja, jotka ylittävät huomattavasti raja-arvot. Niin ikään tarpeettoman testauksen välttämiseksi jäsenvaltiot voivat hyväksyä sellaiset ajoneuvot, joiden osalta alle kolmen vapaan kiihdytyksen syklin tai puhdistussyklin jälkeen on mitattu arvoja, jotka alittavat huomattavasti raja-arvot. |
| --- | --- | --- |

5.

Tarpeettoman testauksen välttämiseksi jäsenvaltiot voivat hylätä sellaiset ajoneuvot, joiden osalta alle kolmen vapaan kiihdytyksen syklin tai puhdistussyklin jälkeen on mitattu arvoja, jotka ylittävät huomattavasti raja-arvot. Niin ikään tarpeettoman testauksen välttämiseksi jäsenvaltiot voivat hyväksyä sellaiset ajoneuvot, joiden osalta alle kolmen vapaan kiihdytyksen syklin tai puhdistussyklin jälkeen on mitattu arvoja, jotka alittavat huomattavasti raja-arvot.

| Tarkistus |
| --- |
| 8.2.2.2 | Pakokaasujen sameus |

Tarkistus

8.2.2.2

Pakokaasujen sameus

Tätä vaatimusta ei sovelleta ajoneuvoihin, jotka on rekisteröity tai otettu käyttöön ennen 1 päivää tammikuuta 1980.

| a) | Pakokaasujen sameuden mittaus vapaassa kiihdytyksessä (ilman kuormaa tyhjäkäynnistä ruiskutuksen katkaisun kierrosnopeuteen) vaihde vapaalla ja kytkin kytkettynä.
  Pakokaasupäästöjen arvioinnissa on aina ensisijaisena menetelmänä päästöjen mittaaminen pakoputken päästä, vaikka arvioinnissa hyödynnettäisiin myös OBD-järjestelmän tietoja. |
| --- | --- |

a)

Pakokaasujen sameuden mittaus vapaassa kiihdytyksessä (ilman kuormaa tyhjäkäynnistä ruiskutuksen katkaisun kierrosnopeuteen) vaihde vapaalla ja kytkin kytkettynä.
  Pakokaasupäästöjen arvioinnissa on aina ensisijaisena menetelmänä päästöjen mittaaminen pakoputken päästä, vaikka arvioinnissa hyödynnettäisiin myös OBD-järjestelmän tietoja.

| a) | Jos tätä tietoa ei ole saatavilla tai vaatimuksissa(1) ei sallita viitearvojen käyttöä, |
| --- | --- |

a)

Jos tätä tietoa ei ole saatavilla tai vaatimuksissa(1) ei sallita viitearvojen käyttöä,

| | Jos ajoneuvo on varustettu vaatimusten(1) mukaisella OBD-järjestelmällä, OBD-tietojen lukeminen ja OBD-järjestelmän moitteettoman toiminnan tarkastaminen (valmius) joutokäynnillä moottorin käyttöä koskevien valmistajan suositusten ja muiden vaatimusten(1) mukaisesti. |
| --- | --- |

Jos ajoneuvo on varustettu vaatimusten(1) mukaisella OBD-järjestelmällä, OBD-tietojen lukeminen ja OBD-järjestelmän moitteettoman toiminnan tarkastaminen (valmius) joutokäynnillä moottorin käyttöä koskevien valmistajan suositusten ja muiden vaatimusten(1) mukaisesti.

| b) | Ajoneuvon esivalmistelu: |
| --- | --- |

b)

Ajoneuvon esivalmistelu:

| | pakokaasujen sameus ylittää ajoneuvossa olevassa valmistajan kilvessä ilmoitetun tason; |
| --- | --- |

pakokaasujen sameus ylittää ajoneuvossa olevassa valmistajan kilvessä ilmoitetun tason;

| | 1. | Ajoneuvo voidaan testata ilman esivalmistelua, mutta turvallisuussyistä olisi tarkistettava, että moottori on saavuttanut käyntilämpötilan ja että se on mekaanisesti tyydyttävässä kunnossa. |
| --- | --- | --- |

1.

Ajoneuvo voidaan testata ilman esivalmistelua, mutta turvallisuussyistä olisi tarkistettava, että moottori on saavuttanut käyntilämpötilan ja että se on mekaanisesti tyydyttävässä kunnossa.

| b) | jos tätä tietoa ei ole saatavilla tai vaatimuksissa(1) ei sallita viitearvojen käyttöä, |
| --- | --- |

b)

jos tätä tietoa ei ole saatavilla tai vaatimuksissa(1) ei sallita viitearvojen käyttöä,

| | 2. | Esivalmistelua koskevat vaatimukset: |
| --- | --- | --- |

2.

Esivalmistelua koskevat vaatimukset:

| | vapaasti hengittävillä moottoreilla: 2,5  m-1, |
| --- | --- |

vapaasti hengittävillä moottoreilla: 2,5  m-1,

| | | i) | Moottorin on saavutettava täysi käyntilämpötila, eli esimerkiksi öljynmittapuikon putkesta anturilla mitattavan moottoriöljyn lämpötilan on oltava vähintään 80 oC, tai normaali käyntilämpötila, jos se on tätä alhaisempi, taikka infrapunasäteilyn perusteella mitattavan sylinteriryhmän lämpötilan on oltava vähintään edellä mainittua vastaava lämpötila. Jos tämä mittaus on ajoneuvon kokoonpanosta johtuen epäkäytännöllinen, ajoneuvon normaali käyntilämpötila voidaan määrittää muilla tavoin, esimerkiksi moottorin tuulettimen toiminnasta. |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Moottorin on saavutettava täysi käyntilämpötila, eli esimerkiksi öljynmittapuikon putkesta anturilla mitattavan moottoriöljyn lämpötilan on oltava vähintään 80 oC, tai normaali käyntilämpötila, jos se on tätä alhaisempi, taikka infrapunasäteilyn perusteella mitattavan sylinteriryhmän lämpötilan on oltava vähintään edellä mainittua vastaava lämpötila. Jos tämä mittaus on ajoneuvon kokoonpanosta johtuen epäkäytännöllinen, ajoneuvon normaali käyntilämpötila voidaan määrittää muilla tavoin, esimerkiksi moottorin tuulettimen toiminnasta.

| | turboahtimella varustetuilla moottoreilla: 3,0  m-1, |
| --- | --- |

turboahtimella varustetuilla moottoreilla: 3,0  m-1,

| | | ii) | Pakojärjestelmä on puhdistettava vähintään kolmella vapaan kiihdytyksen syklillä tai vastaavalla menetelmällä. |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Pakojärjestelmä on puhdistettava vähintään kolmella vapaan kiihdytyksen syklillä tai vastaavalla menetelmällä.

| | tai ajoneuvoilla, jotka on yksilöity vaatimuksissa(1) tai jotka on rekisteröity tai otettu ensimmäisen kerran käyttöön vaatimuksissa(1) määritellyn ajankohdan jälkeen, |
| --- | --- |

tai ajoneuvoilla, jotka on yksilöity vaatimuksissa(1) tai jotka on rekisteröity tai otettu ensimmäisen kerran käyttöön vaatimuksissa(1) määritellyn ajankohdan jälkeen,

| c) | Testimenettely: |
| --- | --- |

c)

Testimenettely:

| | 1,5  m-1.7 |
| --- | --- |

1,5  m-1.7

| | 1. | Moottorin ja mahdollisen turboahtimen on oltava tyhjäkäynnillä ennen kunkin vapaan kiihdytyksen syklin alkua. Raskaiden dieselmoottoreiden osalta tämä merkitsee sitä, että kaasupolkimen päästämisen jälkeen on odotettava vähintään 10 sekuntia. |
| --- | --- | --- |

1.

Moottorin ja mahdollisen turboahtimen on oltava tyhjäkäynnillä ennen kunkin vapaan kiihdytyksen syklin alkua. Raskaiden dieselmoottoreiden osalta tämä merkitsee sitä, että kaasupolkimen päästämisen jälkeen on odotettava vähintään 10 sekuntia.

| | tai |
| --- | --- |

tai

| | 2. | Kunkin vapaan kiihdytyksen syklin aloittamiseksi kaasupoljin on painettava pohjaan nopeasti ja portaattomasti (alle sekunnissa) mutta ei liian voimakkaasti, jotta ruiskutuspumpun syöttö olisi mahdollisimman suuri. |
| --- | --- | --- |

2.

Kunkin vapaan kiihdytyksen syklin aloittamiseksi kaasupoljin on painettava pohjaan nopeasti ja portaattomasti (alle sekunnissa) mutta ei liian voimakkaasti, jotta ruiskutuspumpun syöttö olisi mahdollisimman suuri.

| | 0,5  m-1


   (6 a) |
| --- | --- |

0,5  m-1


   (6 a)

| | 3. | Kunkin vapaan kiihdytyksen syklin aikana moottorin on ennen kaasupolkimen päästämistä saavutettava ruiskutuksen katkaisun kierrosnopeus tai automaattivaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta valmistajan ilmoittama kierrosnopeus tai, jos tätä tietoa ei ole saatavilla, kaksi kolmasosaa ruiskutuksen katkaisun kierrosnopeudesta. Tämä voidaan todentaa esimerkiksi seuraamalla moottorin nopeutta tai antamalla kaasupolkimen ensimmäisen painamisen ja päästämisen välillä kulua riittävä aika, jonka olisi oltava liitteessä I määriteltyihin luokkiin 1 ja 2 kuuluvien ajoneuvojen osalta vähintään kaksi sekuntia. |
| --- | --- | --- |

3.

Kunkin vapaan kiihdytyksen syklin aikana moottorin on ennen kaasupolkimen päästämistä saavutettava ruiskutuksen katkaisun kierrosnopeus tai automaattivaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta valmistajan ilmoittama kierrosnopeus tai, jos tätä tietoa ei ole saatavilla, kaksi kolmasosaa ruiskutuksen katkaisun kierrosnopeudesta. Tämä voidaan todentaa esimerkiksi seuraamalla moottorin nopeutta tai antamalla kaasupolkimen ensimmäisen painamisen ja päästämisen välillä kulua riittävä aika, jonka olisi oltava liitteessä I määriteltyihin luokkiin 1 ja 2 kuuluvien ajoneuvojen osalta vähintään kaksi sekuntia.

| | 4. | Ajoneuvo on hylättävä ainoastaan siinä tapauksessa, että vähintään viimeisten kolmen vapaan kiihdytyksen syklin aritmeettinen keskiarvo ylittää raja-arvon. Keskiarvo voidaan laskea siten, ettei huomioon oteta sellaisia mahdollisia mittauksia, joiden tulokset poikkeavat huomattavasti mitatusta keskiarvosta. Jäsenvaltiot voivat määrätä testisyklien enimmäismäärän. |
| --- | --- | --- |

4.

Ajoneuvo on hylättävä ainoastaan siinä tapauksessa, että vähintään viimeisten kolmen vapaan kiihdytyksen syklin aritmeettinen keskiarvo ylittää raja-arvon. Keskiarvo voidaan laskea siten, ettei huomioon oteta sellaisia mahdollisia mittauksia, joiden tulokset poikkeavat huomattavasti mitatusta keskiarvosta. Jäsenvaltiot voivat määrätä testisyklien enimmäismäärän.

| | 5. | Tarpeettoman testauksen välttämiseksi jäsenvaltiot voivat hylätä sellaiset ajoneuvot, joiden osalta alle kolmen vapaan kiihdytyksen syklin tai puhdistussyklin jälkeen on mitattu arvoja, jotka ylittävät huomattavasti raja-arvot. Niin ikään tarpeettoman testauksen välttämiseksi jäsenvaltiot voivat hyväksyä sellaiset ajoneuvot, joiden osalta alle kolmen vapaan kiihdytyksen syklin tai puhdistussyklin jälkeen on mitattu arvoja, jotka alittavat huomattavasti raja-arvot. |
| --- | --- | --- |

5.

Tarpeettoman testauksen välttämiseksi jäsenvaltiot voivat hylätä sellaiset ajoneuvot, joiden osalta alle kolmen vapaan kiihdytyksen syklin tai puhdistussyklin jälkeen on mitattu arvoja, jotka ylittävät huomattavasti raja-arvot. Niin ikään tarpeettoman testauksen välttämiseksi jäsenvaltiot voivat hyväksyä sellaiset ajoneuvot, joiden osalta alle kolmen vapaan kiihdytyksen syklin tai puhdistussyklin jälkeen on mitattu arvoja, jotka alittavat huomattavasti raja-arvot.

| | NOx- ja hiukkaspäästöjen mittaaminen soveltuvalla välineellä tai asianmukaisesti varustetulla kaasuanalysaattorilla käytössä olevia vapaan kiihdytyksen testausmenetelmiä käyttäen. |
| --- | --- |

NOx- ja hiukkaspäästöjen mittaaminen soveltuvalla välineellä tai asianmukaisesti varustetulla kaasuanalysaattorilla käytössä olevia vapaan kiihdytyksen testausmenetelmiä käyttäen.

| | NOx-päästötaso tai hiukkaspäästöarvot eivät ole vaatimusten mukaisia tai ylittävät valmistajan ilmoittamat arvot. |
| --- | --- |

NOx-päästötaso tai hiukkaspäästöarvot eivät ole vaatimusten mukaisia tai ylittävät valmistajan ilmoittamat arvot.

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 1.8 kohta – a alakohta

| Komission teksti |
| --- |
| 1.8 | Jarruneste |

Komission teksti

1.8

Jarruneste

| a) | Jarrunesteen kiehumislämpötila liian alhainen
  tai vesipitoisuus liian korkea
  . |
| --- | --- |

a)

Jarrunesteen kiehumislämpötila liian alhainen
  tai vesipitoisuus liian korkea
  .

| Tarkistus |
| --- |
| 1.8 | Jarruneste |

Tarkistus

1.8

Jarruneste

| a) | Jarrunesteen kiehumislämpötila liian alhainen. |
| --- | --- |

a)

Jarrunesteen kiehumislämpötila liian alhainen.

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 5.2.2 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti |
| --- |
| | | Vähäi-nen | Vakava | Vaaral-linen |
| 5.2.2. | Pyörät |

Komission teksti

Vähäi-nen

Vakava

Vaaral-linen

5.2.2.

Pyörät

| a) | Murtumia tai puutteellinen hitsaus. |
| --- | --- |

a)

Murtumia tai puutteellinen hitsaus.

x

(...)

| Tarkistus |
| --- |
| | | Vähäi-nen | Vakava | Vaaral-linen |
| 5.2.2. | Pyörät |

Tarkistus

Vähäi-nen

Vakava

Vaaral-linen

5.2.2.

Pyörät

| a) | Murtumia tai puutteellinen hitsaus. |
| --- | --- |

a)

Murtumia tai puutteellinen hitsaus.

x

(...)

| d a) | Pyörä ei sovi yhteen pyörän navan kanssa. |
| --- | --- |

d a)

Pyörä ei sovi yhteen pyörän navan kanssa.

x

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 5.2.3 kohta

| Komission teksti |
| --- |
| | | Vähäi-nen | Vakava | Vaaral-linen |
| 5.2.3. | Renkaat |

Komission teksti

Vähäi-nen

Vakava

Vaaral-linen

5.2.3.

Renkaat

| a) | Renkaan koko, kantavuus, hyväksymismerkki tai nopeusluokka ei ole vaatimusten(1) mukainen ja vaikuttaa liikenneturvallisuuteen. |
| --- | --- |

a)

Renkaan koko, kantavuus, hyväksymismerkki tai nopeusluokka ei ole vaatimusten(1) mukainen ja vaikuttaa liikenneturvallisuuteen.

x

| | Riittämätön kantavuus tai nopeusluokka suhteessa tosiasialliseen käyttöön, rengas koskettaa muita ajoneuvon kiinteitä osia haitaten ajoturvallisuutta. |
| --- | --- |

Riittämätön kantavuus tai nopeusluokka suhteessa tosiasialliseen käyttöön, rengas koskettaa muita ajoneuvon kiinteitä osia haitaten ajoturvallisuutta.

x

| b) | Samalla akselilla tai paripyörissä erikokoisia renkaita. |
| --- | --- |

b)

Samalla akselilla tai paripyörissä erikokoisia renkaita.

x

| c) | Samalla akselilla rakenteeltaan erilaisia renkaita (vyörenkaat/ristikudos-renkaat). |
| --- | --- |

c)

Samalla akselilla rakenteeltaan erilaisia renkaita (vyörenkaat/ristikudos-renkaat).

x

| d) | Renkaassa vakavia vaurioita tai viiltoja. |
| --- | --- |

d)

Renkaassa vakavia vaurioita tai viiltoja.

x

| | Runko näkyvissä tai vaurioitunut. |
| --- | --- |

Runko näkyvissä tai vaurioitunut.

x

| e) | Renkaan
  urasyvyys ei ole vaatimusten mukainen(1)

  . |
| --- | --- |

e)

Renkaan
  urasyvyys ei ole vaatimusten mukainen(1)

  .

x

| | Alle 80 % vaaditusta urasyvyydestä
  . |
| --- | --- |

Alle 80 % vaaditusta urasyvyydestä
  .

x

| f) | Rengas hankaa toiseen osaan (joustavat roiskeenestolaitteet). |
| --- | --- |

f)

Rengas hankaa toiseen osaan (joustavat roiskeenestolaitteet).

x

| | Rengas hankaa toiseen osaan (ajoturvallisuus ei ole vaarantunut). |
| --- | --- |

Rengas hankaa toiseen osaan (ajoturvallisuus ei ole vaarantunut).

x

| g) | Uudelleenpinnoitetut renkaat eivät ole vaatimusten(1) mukaiset. |
| --- | --- |

g)

Uudelleenpinnoitetut renkaat eivät ole vaatimusten(1) mukaiset.

x

| | Vaikuttaa rungon suojapinnoitteeseen. |
| --- | --- |

Vaikuttaa rungon suojapinnoitteeseen.

x

| h) | Rengaspaineen valvontajärjestelmässä toimintahäiriö. |
| --- | --- |

h)

Rengaspaineen valvontajärjestelmässä toimintahäiriö.

x

| | Selvästi toimimaton. |
| --- | --- |

Selvästi toimimaton.

x

| Tarkistus |
| --- |
| | | Vähäi-nen | Vakava | Vaaral-linen |
| 5.2.3. | Renkaat |

Tarkistus

Vähäi-nen

Vakava

Vaaral-linen

5.2.3.

Renkaat

| a) | Renkaan koko, kantavuus, hyväksymismerkki tai nopeusluokka ei ole vaatimusten(1) mukainen ja vaikuttaa liikenneturvallisuuteen. |
| --- | --- |

a)

Renkaan koko, kantavuus, hyväksymismerkki tai nopeusluokka ei ole vaatimusten(1) mukainen ja vaikuttaa liikenneturvallisuuteen.

x

| | Riittämätön kantavuus tai nopeusluokka suhteessa tosiasialliseen käyttöön, rengas koskettaa muita ajoneuvon kiinteitä osia haitaten ajoturvallisuutta. |
| --- | --- |

Riittämätön kantavuus tai nopeusluokka suhteessa tosiasialliseen käyttöön, rengas koskettaa muita ajoneuvon kiinteitä osia haitaten ajoturvallisuutta.

x

| b) | Samalla akselilla tai paripyörissä erikokoisia renkaita. |
| --- | --- |

b)

Samalla akselilla tai paripyörissä erikokoisia renkaita.

x

| c) | Samalla akselilla rakenteeltaan erilaisia renkaita (vyörenkaat/ristikudos-renkaat). |
| --- | --- |

c)

Samalla akselilla rakenteeltaan erilaisia renkaita (vyörenkaat/ristikudos-renkaat).

x

| d) | Renkaassa vakavia vaurioita tai viiltoja. |
| --- | --- |

d)

Renkaassa vakavia vaurioita tai viiltoja.

x

| | Runko näkyvissä tai vaurioitunut. |
| --- | --- |

Runko näkyvissä tai vaurioitunut.

x

| e) | Renkaan
  kulutuspinnan kulumisvaroitin näkyvissä
  . |
| --- | --- |

e)

Renkaan
  kulutuspinnan kulumisvaroitin näkyvissä
  .

x

| | Renkaan urasyvyys kulunut laissa säädettyyn vähimmäissyvyyteen
  .
  Renkaan urasyvyys laissa säädettyä syvyyttä pienempi. |
| --- | --- |

Renkaan urasyvyys kulunut laissa säädettyyn vähimmäissyvyyteen
  .
  Renkaan urasyvyys laissa säädettyä syvyyttä pienempi.

x

| f) | Rengas hankaa toiseen osaan (joustavat roiskeenestolaitteet). |
| --- | --- |

f)

Rengas hankaa toiseen osaan (joustavat roiskeenestolaitteet).

x

| | Rengas hankaa toiseen osaan (ajoturvallisuus ei ole vaarantunut). |
| --- | --- |

Rengas hankaa toiseen osaan (ajoturvallisuus ei ole vaarantunut).

x

| g) | Uudelleenpinnoitetut renkaat eivät ole vaatimusten(1) mukaiset. |
| --- | --- |

g)

Uudelleenpinnoitetut renkaat eivät ole vaatimusten(1) mukaiset.

x

| | Vaikuttaa rungon suojapinnoitteeseen. |
| --- | --- |

Vaikuttaa rungon suojapinnoitteeseen.

x

| h) | Rengaspaineen valvontajärjestelmässä toimintahäiriö
  tai rengas selvästi liian tyhjä
  . |
| --- | --- |

h)

Rengaspaineen valvontajärjestelmässä toimintahäiriö
  tai rengas selvästi liian tyhjä
  .

x

| | Selvästi toimimaton. |
| --- | --- |

Selvästi toimimaton.

x

| i) | Käytön aikainen paine yhdessä renkaassa vähentynyt 20 prosentilla, mutta ei alle 150 kPa. |
| --- | --- |

i)

Käytön aikainen paine yhdessä renkaassa vähentynyt 20 prosentilla, mutta ei alle 150 kPa.

x

| | Rengaspaine alle 150 kPa. |
| --- | --- |

Rengaspaine alle 150 kPa.

x

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 8.2.1.2 kohta – b alakohta

| Komission teksti |
| --- |
| | | Vähäi-nen | Vakava | Vaaral-linen |
| 8.2.1.2 | Kaasupäästöt |

Komission teksti

Vähäi-nen

Vakava

Vaaral-linen

8.2.1.2

Kaasupäästöt

| b) | tai, jos näitä tietoja ei ole saatavilla, CO-päästöt ylittävät seuraavat arvot: |
| --- | --- |

b)

tai, jos näitä tietoja ei ole saatavilla, CO-päästöt ylittävät seuraavat arvot:

x

(...)

| ii) | ajoneuvot, joissa on kehittynyt päästönvähennysjärjes-telmä: |
| --- | --- |

ii)

ajoneuvot, joissa on kehittynyt päästönvähennysjärjes-telmä:

| | — | joutokäynnillä: 0,5  % |
| --- | --- | --- |

—

joutokäynnillä: 0,5  %

| | — | korotetulla joutokäynnillä: 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

korotetulla joutokäynnillä: 0,3  %

| | tai |
| --- | --- |

tai

| | — | joutokäynnillä: 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

joutokäynnillä: 0,3  %

| | — | korotetulla joutokäynnillä: 0,2  % |
| --- | --- | --- |

—

korotetulla joutokäynnillä: 0,2  %

| | sen mukaan, mikä on vaatimuksissa(1) määritelty rekisteröintipäivä tai ensimmäinen käyttöönottopäivä. |
| --- | --- |

sen mukaan, mikä on vaatimuksissa(1) määritelty rekisteröintipäivä tai ensimmäinen käyttöönottopäivä.

| Tarkistus |
| --- |
| | | Vähäi-nen | Vakava | Vaaral-linen |
| 8.2.1.2 | Kaasupäästöt |

Tarkistus

Vähäi-nen

Vakava

Vaaral-linen

8.2.1.2

Kaasupäästöt

| b) | tai, jos näitä tietoja ei ole saatavilla, CO-päästöt ylittävät seuraavat arvot: |
| --- | --- |

b)

tai, jos näitä tietoja ei ole saatavilla, CO-päästöt ylittävät seuraavat arvot:

x

(...)

| ii) | ajoneuvot, joissa on kehittynyt päästönvähennysjärjes-telmä: |
| --- | --- |

ii)

ajoneuvot, joissa on kehittynyt päästönvähennysjärjes-telmä:

| | — | joutokäynnillä: 0,5  % |
| --- | --- | --- |

—

joutokäynnillä: 0,5  %

| | — | korotetulla joutokäynnillä: 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

korotetulla joutokäynnillä: 0,3  %

| | tai |
| --- | --- |

tai

| | — | joutokäynnillä: 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

joutokäynnillä: 0,3  %

| | — | korotetulla joutokäynnillä: 0,2  % |
| --- | --- | --- |

—

korotetulla joutokäynnillä: 0,2  %

| | tai |
| --- | --- |

tai

| | — | joutokäynnillä: 0,2  %

   (6 a) |
| --- | --- | --- |

—

joutokäynnillä: 0,2  %

   (6 a)

| | — | korotetulla joutokäynnillä: 0,1  %

   (6 a) |
| --- | --- | --- |

—

korotetulla joutokäynnillä: 0,1  %

   (6 a)

| | sen mukaan, mikä on vaatimuksissa(1) määritelty rekisteröintipäivä tai ensimmäinen käyttöönottopäivä. |
| --- | --- |

sen mukaan, mikä on vaatimuksissa(1) määritelty rekisteröintipäivä tai ensimmäinen käyttöönottopäivä.

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 8.2.2.2 kohta – b alakohta

| Komission teksti |
| --- |
| | | Vähäi-nen | Vakava | Vaaral-linen |
| 8.2.2.2 | Pakokaasujen sameus |

Komission teksti

Vähäi-nen

Vakava

Vaaral-linen

8.2.2.2

Pakokaasujen sameus

Tätä vaatimusta ei sovelleta ajoneuvoihin, jotka on rekisteröity tai otettu käyttöön ennen 1 päivää tammikuuta 1980.

jos tätä tietoa ei ole saatavilla tai vaatimuksissa(1) ei sallita viitearvojen käyttöä,

x

vapaasti hengittävillä moottoreilla: 2,5  m-1,

turboahtimella varustetuilla moottoreilla: 3,0  m-1,

tai ajoneuvoilla, jotka on yksilöity vaatimuksissa(1) tai jotka on rekisteröity tai otettu ensimmäisen kerran käyttöön vaatimuksissa(1) määritellyn ajankohdan jälkeen,

1,5  m-1.

| Tarkistus |
| --- |
| | | Vähäi-nen | Vakava | Vaaral-linen |
| 8.2.2.2 | Pakokaasujen sameus |

Tarkistus

Vähäi-nen

Vakava

Vaaral-linen

8.2.2.2

Pakokaasujen sameus

Tätä vaatimusta ei sovelleta ajoneuvoihin, jotka on rekisteröity tai otettu käyttöön ennen 1 päivää tammikuuta 1980.

jos tätä tietoa ei ole saatavilla tai vaatimuksissa(1) ei sallita viitearvojen käyttöä,

x

vapaasti hengittävillä moottoreilla: 2,5  m-1,

turboahtimella varustetuilla moottoreilla: 3,0  m-1,

tai ajoneuvoilla, jotka on yksilöity vaatimuksissa(1) tai jotka on rekisteröity tai otettu ensimmäisen kerran käyttöön vaatimuksissa(1) määritellyn ajankohdan jälkeen,

1,5  m-1.

tai

0,5  m-1


   (6 a)

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 6 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a) | Tiedot onnettomuuden vuoksi tarvittavista merkittävistä korjauksista |

Komission teksti

Tarkistus

6 a)

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

Liite V – I osa – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Vaihtoehtoisia laitteita, joissa tekniset innovaatiot toteutuvat neutraalisti, voidaan käyttää, kunhan katsastuksen laatutaso pysyy yhtä korkeana. |

Komission teksti

Tarkistus

Vaihtoehtoisia laitteita, joissa tekniset innovaatiot toteutuvat neutraalisti, voidaan käyttää, kunhan katsastuksen laatutaso pysyy yhtä korkeana.

Tarkistus 109

Ehdotus asetukseksi

Liite V – I osa – 15 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 15 a) | Painemittari rengaspaineen mittaamista varten; |

Komission teksti

Tarkistus

15 a)

---

(1)  Tarkistusten hyväksymisen jälkeen asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 57 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A7-0210/2013).

(6 a)  
  Ajoneuvoilla, jotka on tyyppihyväksytty asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa taulukossa 1 annettujen päästörajojen mukaisesti tai jotka on rekisteröity tai otettu ensimmäisen kerran käyttöön 1. heinäkuuta 2007 jälkeen (Euro 5).

(6 a)  
  Ajoneuvoilla, jotka on tyyppihyväksytty asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa taulukossa 1 annettujen päästörajojen mukaisesti tai jotka on rekisteröity tai otettu ensimmäisen kerran käyttöön 1. heinäkuuta 2007 jälkeen (Euro 5).

(6 a)  
  Ajoneuvoilla, jotka on tyyppihyväksytty asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa taulukossa 1 annettujen päästörajojen mukaisesti tai jotka on rekisteröity tai otettu ensimmäisen kerran käyttöön 1. heinäkuuta 2007 jälkeen (Euro 5).

(6 a)  
  Ajoneuvoilla, jotka on tyyppihyväksytty asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa taulukossa 1 annettujen päästörajojen mukaisesti tai jotka on rekisteröity tai otettu ensimmäisen kerran käyttöön 1. heinäkuuta 2007 jälkeen (Euro 5).

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/261 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/261

---

P7_TA(2013)0298

Vesipolitiikan alan prioriteettiaineet ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2000/60/EY ja 2008/105/EY muuttamisesta vesipolitiikan alan prioriteettiaineiden osalta (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 075/35)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0876), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0876),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0026/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0026/2012),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 23. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 23. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 30. marraskuuta 2012 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 30. marraskuuta 2012 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 17. huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 17. huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A7-0397/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A7-0397/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 229, 31.7.2012, s. 116.

(2)  EUVL C 17, 19.1.2013, s. 91.

---

P7_TC1-COD(2011)0429

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 2. heinäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi direktiivien 2000/60/EY ja 2008/105/EY muuttamisesta vesipolitiikan alan prioriteettiaineiden osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä 2013/39/EU.)

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/262 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/262

---

P7_TA(2013)0299

Tietyt valtion monialaisen tuen muodot ja rautateiden ja maanteiden julkiset henkilöliikennepalvelut *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 ja rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista 23 päivänä lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1370/2007 muuttamisesta (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE))

(Kuuleminen)

(2016/C 075/36)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2012)0730), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2012)0730),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 109 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0005/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 109 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0005/2013),

| — | ottaa huomioon tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6. elokuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (”nykyinen yleinen ryhmäpoikkeusasetus”) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6. elokuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (”nykyinen yleinen ryhmäpoikkeusasetus”) (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A7-0179/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A7-0179/2013),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 994/98 omissio valtuutetaan antamaan asetuksia tiettyjen määriteltyjen tukimuotojen soveltuvuudesta sisämarkkinoille ja niiden vapauttamisesta perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 994/98 omissio valtuutetaan antamaan asetuksia tiettyjen määriteltyjen tukimuotojen soveltuvuudesta sisämarkkinoille ja niiden vapauttamisesta perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta.

| (1) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 994/98 komissio valtuutetaan antamaan asetuksia tiettyjen määriteltyjen tukimuotojen soveltuvuudesta sisämarkkinoille ja niiden vapauttamisesta perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta.
  Nämä tietyt tuen muodot yksilöidään asetuksessa (EY) N:o 994/98, kun taas vapauttamisia koskevia yksityiskohtia ja niiden tavoitteita selvennetään asiaa koskevissa asetuksissa ja suuntaviivoissa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 994/98 komissio valtuutetaan antamaan asetuksia tiettyjen määriteltyjen tukimuotojen soveltuvuudesta sisämarkkinoille ja niiden vapauttamisesta perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta.
  Nämä tietyt tuen muodot yksilöidään asetuksessa (EY) N:o 994/98, kun taas vapauttamisia koskevia yksityiskohtia ja niiden tavoitteita selvennetään asiaa koskevissa asetuksissa ja suuntaviivoissa.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a) | Komissio pyrkii löytämään oikean tasapainon keskittyen täytäntöönpanotoimissaan sisämarkkinoihin merkittävässä määrin vaikuttaviin tapauksiin ja vapauttaen tietyt valtiontuen muodot ilmoitusvelvollisuudesta, samalla kun se estää liian monien palvelujen jäämisen pois valtiontukia koskevan valvonnan piiristä. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 a)

Komissio pyrkii löytämään oikean tasapainon keskittyen täytäntöönpanotoimissaan sisämarkkinoihin merkittävässä määrin vaikuttaviin tapauksiin ja vapauttaen tietyt valtiontuen muodot ilmoitusvelvollisuudesta, samalla kun se estää liian monien palvelujen jäämisen pois valtiontukia koskevan valvonnan piiristä.

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 b) | Olisi otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 15/2011 ”Varmistetaanko komission toteuttamilla menettelyillä valtiontuen valvonnan vaikuttava hallinnointi?”päätelmät. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 b)

Olisi otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 15/2011 ”Varmistetaanko komission toteuttamilla menettelyillä valtiontuen valvonnan vaikuttava hallinnointi?”päätelmät.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Asetuksessa (EY) N:o 994/98 komissio valtuutetaan vapauttamaan ilmoitusvelvollisuudesta tutkimus- ja kehitystyöhön tarkoitettu tuki, mutta ei innovaatiotukea. Innovoinnista on asetuksen antamisen jälkeen tullut innovaatiounioniin liittyvä unionin poliittinen tavoite, yksi Eurooppa 2020 -lippulaiva-aloitteista. Lisäksi monet innovaatiotukitoimenpiteet ovat suhteellisen vähäisiä eivätkä vääristä kilpailua merkittävästi. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Asetuksessa (EY) N:o 994/98 komissio valtuutetaan vapauttamaan ilmoitusvelvollisuudesta tutkimus- ja kehitystyöhön tarkoitettu tuki, mutta ei innovaatiotukea. Innovoinnista on asetuksen antamisen jälkeen tullut innovaatiounioniin liittyvä unionin poliittinen tavoite, yksi Eurooppa 2020 -lippulaiva-aloitteista. Lisäksi monet innovaatiotukitoimenpiteet ovat suhteellisen vähäisiä eivätkä vääristä kilpailua merkittävästi.

| (3) | Asetuksessa (EY) N:o 994/98 komissio valtuutetaan vapauttamaan ilmoitusvelvollisuudesta tutkimus- ja kehitystyöhön tarkoitettu tuki, mutta ei innovaatiotukea. Innovoinnista
  , mukaan luettuna sosiaalinen innovointi,
  on asetuksen antamisen jälkeen tullut innovaatiounioniin liittyvä unionin poliittinen tavoite, yksi Eurooppa 2020 -lippulaiva-aloitteista. Lisäksi monet innovaatiotukitoimenpiteet ovat suhteellisen vähäisiä eivätkä vääristä kilpailua merkittävästi
  etenkään, jos niissä noudatetaan Eurooppa 2020 -lippulaiva-aloitteita ja uutta tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti 2020
  .
  Uudella yleisellä ryhmäpoikkeusasetuksella määritellään ehdot ja tuen muodot, joille voidaan myöntää vapautus. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksessa (EY) N:o 994/98 komissio valtuutetaan vapauttamaan ilmoitusvelvollisuudesta tutkimus- ja kehitystyöhön tarkoitettu tuki, mutta ei innovaatiotukea. Innovoinnista
  , mukaan luettuna sosiaalinen innovointi,
  on asetuksen antamisen jälkeen tullut innovaatiounioniin liittyvä unionin poliittinen tavoite, yksi Eurooppa 2020 -lippulaiva-aloitteista. Lisäksi monet innovaatiotukitoimenpiteet ovat suhteellisen vähäisiä eivätkä vääristä kilpailua merkittävästi
  etenkään, jos niissä noudatetaan Eurooppa 2020 -lippulaiva-aloitteita ja uutta tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti 2020
  .
  Uudella yleisellä ryhmäpoikkeusasetuksella määritellään ehdot ja tuen muodot, joille voidaan myöntää vapautus.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Amatööriurheilun alan julkisilla tukitoimenpiteillä, siinä määrin kuin ne ovat valtiontukea,
  on
  yleensä
  rajallinen vaikutus unionin sisäiseen kauppaan eivätkä ne aiheuta
  vakavia
  kilpailun vääristymiä. Lisäksi myönnetyt määrät ovat yleensä vähäisiä. Selkeät soveltuvuusedellytykset voidaan määritellä saadun kokemuksen perusteella niin, että voidaan varmistaa, että tuki amatööriurheilulle ei aiheuta merkittäviä kilpailun vääristymiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Amatööriurheilun alan julkisilla tukitoimenpiteillä, siinä määrin kuin ne ovat valtiontukea,
  on
  yleensä
  rajallinen vaikutus unionin sisäiseen kauppaan eivätkä ne aiheuta
  vakavia
  kilpailun vääristymiä. Lisäksi myönnetyt määrät ovat yleensä vähäisiä. Selkeät soveltuvuusedellytykset voidaan määritellä saadun kokemuksen perusteella niin, että voidaan varmistaa, että tuki amatööriurheilulle ei aiheuta merkittäviä kilpailun vääristymiä.

| (9) | Amatööriurheilua ei voida yleisesti ottaen katsoa taloudelliseksi toiminnaksi. Jos amatööriurheiluun poikkeuksellisesti sisältyy taloudellista toimintaa ja valtiontueksi katsottavia julkisia tukitoimenpiteitä, niillä
  on
  pääasiallisesti vain
  rajallinen vaikutus unionin sisäiseen kauppaan eivätkä ne aiheuta kilpailun vääristymiä. Lisäksi myönnetyt määrät ovat yleensä vähäisiä. Selkeät soveltuvuusedellytykset voidaan määritellä saadun kokemuksen perusteella niin, että voidaan varmistaa, että tuki amatööriurheilulle
  , johon poikkeuksellisesti sisältyy taloudellista toimintaa,
  ei aiheuta merkittäviä kilpailun vääristymiä.
  Uudella ryhmäpoikkeusasetuksella olisi täsmennettävä ja eriteltävä, pidetäänkö urheilun alan yhdistysten toimintaan tai urheiluinfrastruktuurihankkeisiin annettua tukea valtiontukena. |
| --- | --- |

(9)

Amatööriurheilua ei voida yleisesti ottaen katsoa taloudelliseksi toiminnaksi. Jos amatööriurheiluun poikkeuksellisesti sisältyy taloudellista toimintaa ja valtiontueksi katsottavia julkisia tukitoimenpiteitä, niillä
  on
  pääasiallisesti vain
  rajallinen vaikutus unionin sisäiseen kauppaan eivätkä ne aiheuta kilpailun vääristymiä. Lisäksi myönnetyt määrät ovat yleensä vähäisiä. Selkeät soveltuvuusedellytykset voidaan määritellä saadun kokemuksen perusteella niin, että voidaan varmistaa, että tuki amatööriurheilulle
  , johon poikkeuksellisesti sisältyy taloudellista toimintaa,
  ei aiheuta merkittäviä kilpailun vääristymiä.
  Uudella ryhmäpoikkeusasetuksella olisi täsmennettävä ja eriteltävä, pidetäänkö urheilun alan yhdistysten toimintaan tai urheiluinfrastruktuurihankkeisiin annettua tukea valtiontukena.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 a) | Koska urheilulla on huomattavaa yhteiskunnallista merkitystä, Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä asetetaan oikeutetuksi pyrkimykseksi kannustaa nuoria kehittymään ammattiurheilun alalla. Siksi unionin valtiontukipolitiikalla tulisi luoda selkeät kehykset, joiden mukaisesti jäsenvaltiot voivat edistää näiden tavoitteiden saavuttamista ja tukea urheilujärjestöjä tässä tarkoituksessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 a)

Koska urheilulla on huomattavaa yhteiskunnallista merkitystä, Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä asetetaan oikeutetuksi pyrkimykseksi kannustaa nuoria kehittymään ammattiurheilun alalla. Siksi unionin valtiontukipolitiikalla tulisi luoda selkeät kehykset, joiden mukaisesti jäsenvaltiot voivat edistää näiden tavoitteiden saavuttamista ja tukea urheilujärjestöjä tässä tarkoituksessa.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Lento- ja meriliikenteen tuen osalta komission kokemuksen mukaan sosiaaliluonteinen tuki, jota myönnetään syrjäisimpien seutujen asukkaille kuljetusta varten sillä edellytyksellä, että se myönnetään syrjimättä liikenteenharjoittajaa tämän identiteetin perusteella, ei aiheuta merkittäviä kilpailun vääristymiä, ja saadun kokemuksen perusteella voidaan määritellä selkeät soveltuvuusedellytykset. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Lento- ja meriliikenteen tuen osalta komission kokemuksen mukaan sosiaaliluonteinen tuki, jota myönnetään syrjäisimpien seutujen asukkaille kuljetusta varten sillä edellytyksellä, että se myönnetään syrjimättä liikenteenharjoittajaa tämän identiteetin perusteella, ei aiheuta merkittäviä kilpailun vääristymiä, ja saadun kokemuksen perusteella voidaan määritellä selkeät soveltuvuusedellytykset.

Poistetaan.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Rautatie-, tie- ja sisävesiliikenteelle myönnetyn tuen osalta perussopimuksen 93 artiklassa todetaan, että tuki on perussopimusten mukainen, jos se on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä.
  Rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista 23 päivänä lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1370/2007 9 artiklassa vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ennakkoilmoitusvelvollisuudesta korvaukset, jotka maksetaan julkisen henkilöliikenteen harjoittamista tai yleisissä säännöissä vahvistettujen hintavelvoitteiden täyttämistä koskevista julkisista palveluista asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukaisesti. Ryhmäpoikkeusasetuksia koskevan lähestymistavan yhdenmukaistamiseksi valtiontukien alalla tuki, jota myönnetään perussopimuksen 93 artiklan mukaisesti liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvauksena julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä, olisi saatettava neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 soveltamisalaan perussopimuksen 108 artiklan 4 kohdassa ja 109 artiklassa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti. Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 9 artikla olisi tämän vuoksi poistettava kuusi kuukautta sen jälkeen kun tätä valtiontukimuotoa koskeva komission asetus on tullut voimaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Rautatie-, tie- ja sisävesiliikenteelle myönnetyn tuen osalta perussopimuksen 93 artiklassa todetaan, että tuki on perussopimusten mukainen, jos se on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä.
  Rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista 23 päivänä lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1370/2007 9 artiklassa vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ennakkoilmoitusvelvollisuudesta korvaukset, jotka maksetaan julkisen henkilöliikenteen harjoittamista tai yleisissä säännöissä vahvistettujen hintavelvoitteiden täyttämistä koskevista julkisista palveluista asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukaisesti. Ryhmäpoikkeusasetuksia koskevan lähestymistavan yhdenmukaistamiseksi valtiontukien alalla tuki, jota myönnetään perussopimuksen 93 artiklan mukaisesti liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvauksena julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä, olisi saatettava neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 soveltamisalaan perussopimuksen 108 artiklan 4 kohdassa ja 109 artiklassa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti. Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 9 artikla olisi tämän vuoksi poistettava kuusi kuukautta sen jälkeen kun tätä valtiontukimuotoa koskeva komission asetus on tullut voimaan.

| (11) | Rautatie-, tie- ja sisävesiliikenteelle myönnetyn tuen osalta perussopimuksen 93 artiklassa todetaan, että tuki on perussopimusten mukainen, jos se on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä. |
| --- | --- |

(11)

Rautatie-, tie- ja sisävesiliikenteelle myönnetyn tuen osalta perussopimuksen 93 artiklassa todetaan, että tuki on perussopimusten mukainen, jos se on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Komissio on viime vuosina saanut hyvin laajalti kokemusta laajakaista-alan tuesta ja laatinut suuntaviivat. Komission kokemuksen mukaan tuki tietynlaisille laajakaistainfrastruktuureille ei johda merkittäviin kilpailun vääristymiin ja se voitaisiin ottaa ryhmäpoikkeuksen piiriin edellyttäen, että tietyt soveltuvuusedellytykset täyttyvät. Tämä pätee tukeen, joka kattaa peruslaajakaistan tarjonnan alueilla, joilla ei ole laajakaistainfrastruktuuria ja joilla tällaista infrastruktuuria ei todennäköisesti rakenneta lähitulevaisuudessa (”valkoiset” alueet), ja pieniin yksittäisiin tukitoimenpiteisiin, jotka kohdistuvat hyvin nopeiden seuraavan sukupolven liityntäverkkoihin (”NGA-verkot”) alueilla, joilla ei ole NGA-infrastruktuuria ja joilla tällaista infrastruktuuria ei todennäköisesti rakenneta lähitulevaisuudessa. Tämä pätee myös laajakaistaan liittyviin rakennustöihin ja passiiviseen laajakaistainfrastruktuuriin myönnettävään tukeen, josta komissio on saanut merkittävää kokemusta ja jonka osalta voidaan määritellä selkeät soveltuvuusedellytykset. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Komissio on viime vuosina saanut hyvin laajalti kokemusta laajakaista-alan tuesta ja laatinut suuntaviivat. Komission kokemuksen mukaan tuki tietynlaisille laajakaistainfrastruktuureille ei johda merkittäviin kilpailun vääristymiin ja se voitaisiin ottaa ryhmäpoikkeuksen piiriin edellyttäen, että tietyt soveltuvuusedellytykset täyttyvät. Tämä pätee tukeen, joka kattaa peruslaajakaistan tarjonnan alueilla, joilla ei ole laajakaistainfrastruktuuria ja joilla tällaista infrastruktuuria ei todennäköisesti rakenneta lähitulevaisuudessa (”valkoiset” alueet), ja pieniin yksittäisiin tukitoimenpiteisiin, jotka kohdistuvat hyvin nopeiden seuraavan sukupolven liityntäverkkoihin (”NGA-verkot”) alueilla, joilla ei ole NGA-infrastruktuuria ja joilla tällaista infrastruktuuria ei todennäköisesti rakenneta lähitulevaisuudessa. Tämä pätee myös laajakaistaan liittyviin rakennustöihin ja passiiviseen laajakaistainfrastruktuuriin myönnettävään tukeen, josta komissio on saanut merkittävää kokemusta ja jonka osalta voidaan määritellä selkeät soveltuvuusedellytykset.

| (12) | Komissio on viime vuosina saanut hyvin laajalti kokemusta laajakaista-alan tuesta ja laatinut suuntaviivat. Komission kokemuksen mukaan tuki tietynlaisille laajakaistainfrastruktuureille ei johda merkittäviin kilpailun vääristymiin ja se voitaisiin ottaa ryhmäpoikkeuksen piiriin edellyttäen, että tietyt soveltuvuusedellytykset täyttyvät. Tämä pätee tukeen, joka kattaa peruslaajakaistan tarjonnan alueilla, joilla ei ole laajakaistainfrastruktuuria ja joilla tällaista infrastruktuuria ei todennäköisesti rakenneta lähitulevaisuudessa (”valkoiset” alueet), ja pieniin yksittäisiin tukitoimenpiteisiin, jotka kohdistuvat hyvin nopeiden seuraavan sukupolven liityntäverkkoihin (”NGA-verkot”) alueilla, joilla ei ole NGA-infrastruktuuria ja joilla tällaista infrastruktuuria ei todennäköisesti rakenneta lähitulevaisuudessa. Tämä pätee myös laajakaistaan liittyviin rakennustöihin ja passiiviseen laajakaistainfrastruktuuriin myönnettävään tukeen, josta komissio on saanut merkittävää kokemusta ja jonka osalta voidaan määritellä selkeät soveltuvuusedellytykset.
  Rakennustöitä ja laajakaistainfrastruktuuria koskevalla ryhmäpoikkeuksella olisi tuettava erityisesti maaseutualueille ja syrjäseuduille tehtäviä investointeja. Ryhmäpoikkeuksen ehtona olisi oltava se, että infrastruktuurin käytössä taataan vapaa pääsy markkinoille. |
| --- | --- |

(12)

Komissio on viime vuosina saanut hyvin laajalti kokemusta laajakaista-alan tuesta ja laatinut suuntaviivat. Komission kokemuksen mukaan tuki tietynlaisille laajakaistainfrastruktuureille ei johda merkittäviin kilpailun vääristymiin ja se voitaisiin ottaa ryhmäpoikkeuksen piiriin edellyttäen, että tietyt soveltuvuusedellytykset täyttyvät. Tämä pätee tukeen, joka kattaa peruslaajakaistan tarjonnan alueilla, joilla ei ole laajakaistainfrastruktuuria ja joilla tällaista infrastruktuuria ei todennäköisesti rakenneta lähitulevaisuudessa (”valkoiset” alueet), ja pieniin yksittäisiin tukitoimenpiteisiin, jotka kohdistuvat hyvin nopeiden seuraavan sukupolven liityntäverkkoihin (”NGA-verkot”) alueilla, joilla ei ole NGA-infrastruktuuria ja joilla tällaista infrastruktuuria ei todennäköisesti rakenneta lähitulevaisuudessa. Tämä pätee myös laajakaistaan liittyviin rakennustöihin ja passiiviseen laajakaistainfrastruktuuriin myönnettävään tukeen, josta komissio on saanut merkittävää kokemusta ja jonka osalta voidaan määritellä selkeät soveltuvuusedellytykset.
  Rakennustöitä ja laajakaistainfrastruktuuria koskevalla ryhmäpoikkeuksella olisi tuettava erityisesti maaseutualueille ja syrjäseuduille tehtäviä investointeja. Ryhmäpoikkeuksen ehtona olisi oltava se, että infrastruktuurin käytössä taataan vapaa pääsy markkinoille.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Asetuksen (EY) N:o 994/98 soveltamisalaa olisi tämän vuoksi laajennettava
  tällaisiin
  tukimuotoihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Asetuksen (EY) N:o 994/98 soveltamisalaa olisi tämän vuoksi laajennettava
  tällaisiin
  tukimuotoihin.

| (13) | Asetuksen (EY) N:o 994/98 soveltamisalaa olisi tämän vuoksi laajennettava
  tässä määriteltäviin
  tukimuotoihin. |
| --- | --- |

(13)

Asetuksen (EY) N:o 994/98 soveltamisalaa olisi tämän vuoksi laajennettava
  tässä määriteltäviin
  tukimuotoihin.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Asetuksessa (EY) N:o 994/98 edellytetään, että kynnysarvot ilmaistaan kunkin sellaisen tukimuodon osalta, jota varten komissio antaa ryhmäpoikkeusasetuksen, joko tuen enimmäisosuuksina suhteessa kaikkiin tukikelpoisiin kustannuksiin tai tuen enimmäismäärinä. Tämä edellytys vaikeuttaa ryhmäpoikkeuksen myöntämistä tietyntyyppisille toimenpiteille, joihin liittyy valtion tukitoimia ja joita ei niiden suunnittelutavan vuoksi voida ilmaista tuen enimmäisosuuksina tai enimmäismäärinä; näitä ovat esimerkiksi rahoitusjärjestelyvälineet tai tietyt riskipääomasijoitusten edistämiseen tarkoitetut tukitoimenpiteet. Tämä johtuu erityisesti siitä, että tällaisiin monimutkaisiin toimenpiteisiin voi liittyä tukea eri tasoilla (suorat tuensaajat, välitason tuensaajat, epäsuorat tuensaajat). Kun otetaan huomioon tällaisten toimenpiteiden kasvava merkitys ja niiden vaikutus unionin tavoitteisiin, olisi oltava enemmän joustoa, jotta nämä toimenpiteet voisivat kuulua ryhmäpoikkeuksen piiriin. Tämän vuoksi olisi oltava mahdollista määritellä kynnysarvot valtion tukitoimien enimmäistasona
  , riippumatta siitä, ovatko ne valtiontukea
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Asetuksessa (EY) N:o 994/98 edellytetään, että kynnysarvot ilmaistaan kunkin sellaisen tukimuodon osalta, jota varten komissio antaa ryhmäpoikkeusasetuksen, joko tuen enimmäisosuuksina suhteessa kaikkiin tukikelpoisiin kustannuksiin tai tuen enimmäismäärinä. Tämä edellytys vaikeuttaa ryhmäpoikkeuksen myöntämistä tietyntyyppisille toimenpiteille, joihin liittyy valtion tukitoimia ja joita ei niiden suunnittelutavan vuoksi voida ilmaista tuen enimmäisosuuksina tai enimmäismäärinä; näitä ovat esimerkiksi rahoitusjärjestelyvälineet tai tietyt riskipääomasijoitusten edistämiseen tarkoitetut tukitoimenpiteet. Tämä johtuu erityisesti siitä, että tällaisiin monimutkaisiin toimenpiteisiin voi liittyä tukea eri tasoilla (suorat tuensaajat, välitason tuensaajat, epäsuorat tuensaajat). Kun otetaan huomioon tällaisten toimenpiteiden kasvava merkitys ja niiden vaikutus unionin tavoitteisiin, olisi oltava enemmän joustoa, jotta nämä toimenpiteet voisivat kuulua ryhmäpoikkeuksen piiriin. Tämän vuoksi olisi oltava mahdollista määritellä kynnysarvot valtion tukitoimien enimmäistasona
  , riippumatta siitä, ovatko ne valtiontukea
  .

| (14) | Asetuksessa (EY) N:o 994/98 edellytetään, että kynnysarvot ilmaistaan kunkin sellaisen tukimuodon osalta, jota varten komissio antaa ryhmäpoikkeusasetuksen, joko tuen enimmäisosuuksina suhteessa kaikkiin tukikelpoisiin kustannuksiin tai tuen enimmäismäärinä. Tämä edellytys vaikeuttaa ryhmäpoikkeuksen myöntämistä tietyntyyppisille toimenpiteille, joihin liittyy valtion tukitoimia ja joita ei niiden suunnittelutavan vuoksi voida ilmaista tuen enimmäisosuuksina tai enimmäismäärinä; näitä ovat esimerkiksi rahoitusjärjestelyvälineet tai tietyt riskipääomasijoitusten edistämiseen tarkoitetut tukitoimenpiteet. Tämä johtuu erityisesti siitä, että tällaisiin monimutkaisiin toimenpiteisiin voi liittyä tukea eri tasoilla (suorat tuensaajat, välitason tuensaajat, epäsuorat tuensaajat). Kun otetaan huomioon tällaisten toimenpiteiden kasvava merkitys ja niiden vaikutus unionin tavoitteisiin, olisi oltava enemmän joustoa, jotta nämä toimenpiteet voisivat kuulua ryhmäpoikkeuksen piiriin. Tämän vuoksi olisi oltava mahdollista määritellä kynnysarvot valtion tukitoimien enimmäistasona. |
| --- | --- |

(14)

Asetuksessa (EY) N:o 994/98 edellytetään, että kynnysarvot ilmaistaan kunkin sellaisen tukimuodon osalta, jota varten komissio antaa ryhmäpoikkeusasetuksen, joko tuen enimmäisosuuksina suhteessa kaikkiin tukikelpoisiin kustannuksiin tai tuen enimmäismäärinä. Tämä edellytys vaikeuttaa ryhmäpoikkeuksen myöntämistä tietyntyyppisille toimenpiteille, joihin liittyy valtion tukitoimia ja joita ei niiden suunnittelutavan vuoksi voida ilmaista tuen enimmäisosuuksina tai enimmäismäärinä; näitä ovat esimerkiksi rahoitusjärjestelyvälineet tai tietyt riskipääomasijoitusten edistämiseen tarkoitetut tukitoimenpiteet. Tämä johtuu erityisesti siitä, että tällaisiin monimutkaisiin toimenpiteisiin voi liittyä tukea eri tasoilla (suorat tuensaajat, välitason tuensaajat, epäsuorat tuensaajat). Kun otetaan huomioon tällaisten toimenpiteiden kasvava merkitys ja niiden vaikutus unionin tavoitteisiin, olisi oltava enemmän joustoa, jotta nämä toimenpiteet voisivat kuulua ryhmäpoikkeuksen piiriin. Tämän vuoksi olisi oltava mahdollista määritellä kynnysarvot valtion tukitoimien enimmäistasona.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (15 a) | Jotta voidaan varmistaa tasapuoliset kilpailuedellytykset sisämarkkinaperiaatteita vastaavasti, kansallisilla tukijärjestelyillä olisi taattava avoimet ja yhtäläiset mahdollisuudet valtiontukeen kaikille asiaankuuluville markkinatoimijoille erityisesti käyttämällä tukijärjestelyjä tai -järjestelmiä mieluummin kuin erikseen maksettavia tukia. |

Komission teksti

Tarkistus

(15 a)

Jotta voidaan varmistaa tasapuoliset kilpailuedellytykset sisämarkkinaperiaatteita vastaavasti, kansallisilla tukijärjestelyillä olisi taattava avoimet ja yhtäläiset mahdollisuudet valtiontukeen kaikille asiaankuuluville markkinatoimijoille erityisesti käyttämällä tukijärjestelyjä tai -järjestelmiä mieluummin kuin erikseen maksettavia tukia.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (15 b) | Todelliset tasapuoliset kilpailuedellytykset edellyttävät myös kansallisen ja unionin tason julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön täysimääräistä ja avointa soveltamista. Siksi kansallisten viranomaisten olisi noudatettava julkisiin hankintoihin sovellettavia sääntöjä, kun ne suunnittelevat valtiontukijärjestelyjä tai myöntävät tämän asetuksen mukaisesti vapautettavaa valtiontukea. |

Komission teksti

Tarkistus

(15 b)

Todelliset tasapuoliset kilpailuedellytykset edellyttävät myös kansallisen ja unionin tason julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön täysimääräistä ja avointa soveltamista. Siksi kansallisten viranomaisten olisi noudatettava julkisiin hankintoihin sovellettavia sääntöjä, kun ne suunnittelevat valtiontukijärjestelyjä tai myöntävät tämän asetuksen mukaisesti vapautettavaa valtiontukea.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (15 c) | Tämän asetuksen oikeusperusta, SEUT-sopimuksen 109 artikla, mahdollistaa vain Euroopan parlamentin kuulemisen eikä tavallista lainsäätämisjärjestystä siten kuin muut markkinoiden yhdentymisen ja taloudellisen sääntelyn alat Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen. Tätä demokratiavajetta ei voida hyväksyä, kun kyse on ehdotuksista, jotka koskevat komission mahdollisuuksia valvoa kansallisten ja paikallisten vaaleilla valittujen viranomaisten päätöksiä ja toimenpiteitä. Tämä puute olisi korjattava, kun perussopimusta tulevaisuudessa muutetaan. Komission 28 päivänä marraskuuta 2012 päivätyssä tiedonannossa ”hahmotelma tiiviin ja aidon talous- ja rahaliiton luomiseksi” ehdotetaan perussopimusten muuttamista vuoteen 2014 mennessä. Tällaiseen ehdotukseen olisi sisällytettävä erityinen ehdotus, jolla muutetaan SEUT-sopimuksen 109 artiklaa, jotta kyseisessä artiklassa tarkoitetut asetukset voidaan antaa tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. |

Komission teksti

Tarkistus

(15 c)

Tämän asetuksen oikeusperusta, SEUT-sopimuksen 109 artikla, mahdollistaa vain Euroopan parlamentin kuulemisen eikä tavallista lainsäätämisjärjestystä siten kuin muut markkinoiden yhdentymisen ja taloudellisen sääntelyn alat Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen. Tätä demokratiavajetta ei voida hyväksyä, kun kyse on ehdotuksista, jotka koskevat komission mahdollisuuksia valvoa kansallisten ja paikallisten vaaleilla valittujen viranomaisten päätöksiä ja toimenpiteitä. Tämä puute olisi korjattava, kun perussopimusta tulevaisuudessa muutetaan. Komission 28 päivänä marraskuuta 2012 päivätyssä tiedonannossa ”hahmotelma tiiviin ja aidon talous- ja rahaliiton luomiseksi” ehdotetaan perussopimusten muuttamista vuoteen 2014 mennessä. Tällaiseen ehdotukseen olisi sisällytettävä erityinen ehdotus, jolla muutetaan SEUT-sopimuksen 109 artiklaa, jotta kyseisessä artiklassa tarkoitetut asetukset voidaan antaa tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta

Asetus (EY) N:o 994/98

1 artikla – 1 kohta – a alakohta – ii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ii) | tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin, |

Komission teksti

Tarkistus

ii)

tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin,

| ii) | tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin,
  etenkin jos niissä noudatetaan Eurooppa 2020 -lippulaiva-aloitteita ja Horisontti 2020 -politiikan tavoitteita
  , |
| --- | --- |

ii)

tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin,
  etenkin jos niissä noudatetaan Eurooppa 2020 -lippulaiva-aloitteita ja Horisontti 2020 -politiikan tavoitteita
  ,

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta

Asetus (EY) N:o 994/98

1 artikla – 1 kohta – a alakohta – iii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iii) | ympäristönsuojeluun, |

Komission teksti

Tarkistus

iii)

ympäristönsuojeluun,

| iii) | ympäristönsuojeluun,
  etenkin jos siinä noudatetaan Eurooppa 2020 -lippulaiva-aloitteita ja unionin ympäristöpolitiikan tavoitteita, |
| --- | --- |

iii)

ympäristönsuojeluun,
  etenkin jos siinä noudatetaan Eurooppa 2020 -lippulaiva-aloitteita ja unionin ympäristöpolitiikan tavoitteita,

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta

Asetus (EY) N:o 994/98

1 artikla – 1 kohta – a alakohta – v a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | v a) | matkailun edistämiseen, etenkin jos siinä noudatetaan unionin matkailupolitiikan tavoitteita, |

Komission teksti

Tarkistus

v a)

matkailun edistämiseen, etenkin jos siinä noudatetaan unionin matkailupolitiikan tavoitteita,

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta

Asetus (EY) N:o 994/98

1 artikla – 1 kohta – a alakohta – x alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| x) | amatööriurheilulle, |

Komission teksti

Tarkistus

x)

amatööriurheilulle,

| x) | amatööriurheilulle
  ja urheilualan nuorisotoimintaan
  ; |
| --- | --- |

x)

amatööriurheilulle
  ja urheilualan nuorisotoimintaan
  ;

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta

Asetus (EY) N:o 994/98

1 artikla – 1 kohta – a alakohta – xi alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| xi) | syrjäisten seutujen asukkaille kuljetusta varten, kun tuki on luonteeltaan sosiaalista ja myönnetään syrjimättä liikenteenharjoittajaa tämän identiteetin vuoksi, |

Komission teksti

Tarkistus

xi)

syrjäisten seutujen asukkaille kuljetusta varten, kun tuki on luonteeltaan sosiaalista ja myönnetään syrjimättä liikenteenharjoittajaa tämän identiteetin vuoksi,

Poistetaan.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta

Asetus (EY) N:o 994/98

1 artikla – 1 kohta – a alakohta – xii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| xii) | perussopimuksen 93 artiklan mukaisesti liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvauksena julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä, |

Komission teksti

Tarkistus

xii)

perussopimuksen 93 artiklan mukaisesti liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvauksena julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä,

Poistetaan.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 kohta

Asetus (EY) N:o 994/98

3 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Heti, kun kyseisten asetusten nojalla vapautettuja tukijärjestelyjä tai järjestelyn ulkopuolella myönnettyjä yksittäisiä tukia pannaan täytäntöön, jäsenvaltioiden on lähetettävä komissiolle komission internet-sivuilla julkaistavaksi yhteenveto tiedoista, jotka liittyvät kyseisiin tukijärjestelyihin tai yksittäisiin tukiin, jotka eivät kuulu vapautetun tukijärjestelyn piiriin. | 2.   Heti, kun kyseisten asetusten nojalla vapautettuja tukijärjestelyjä tai järjestelyn ulkopuolella myönnettyjä yksittäisiä tukia pannaan täytäntöön, jäsenvaltioiden on
  otettava huomioon julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattaminen, Eurooppa 2020 -strategia sekä unionin ympäristöpolitiikat ja -tavoitteet. Jäsenvaltioiden on
  lähetettävä komissiolle komission internet-sivuilla julkaistavaksi yhteenveto tiedoista, jotka liittyvät kyseisiin tukijärjestelyihin tai yksittäisiin tukiin, jotka eivät kuulu vapautetun tukijärjestelyn piiriin. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Heti, kun kyseisten asetusten nojalla vapautettuja tukijärjestelyjä tai järjestelyn ulkopuolella myönnettyjä yksittäisiä tukia pannaan täytäntöön, jäsenvaltioiden on lähetettävä komissiolle komission internet-sivuilla julkaistavaksi yhteenveto tiedoista, jotka liittyvät kyseisiin tukijärjestelyihin tai yksittäisiin tukiin, jotka eivät kuulu vapautetun tukijärjestelyn piiriin.

2.   Heti, kun kyseisten asetusten nojalla vapautettuja tukijärjestelyjä tai järjestelyn ulkopuolella myönnettyjä yksittäisiä tukia pannaan täytäntöön, jäsenvaltioiden on
  otettava huomioon julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattaminen, Eurooppa 2020 -strategia sekä unionin ympäristöpolitiikat ja -tavoitteet. Jäsenvaltioiden on
  lähetettävä komissiolle komission internet-sivuilla julkaistavaksi yhteenveto tiedoista, jotka liittyvät kyseisiin tukijärjestelyihin tai yksittäisiin tukiin, jotka eivät kuulu vapautetun tukijärjestelyn piiriin.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 a kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 994/98

3 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a)
     
  Korvataan 3 artiklan 4 kohta seuraavasti: |
| | ”4.   Jäsenvaltioiden on vähintään kerran vuodessa, komission täsmentämien vaatimusten mukaisesti, toimitettava komissiolle kertomus ryhmäpoikkeusten soveltamisesta, mieluiten elektronisessa muodossa. Komissio asettaa kertomukset Euroopan parlamentin ja kaikkien jäsenvaltioiden saataville. Neuvoa-antava komitea, josta säädetään 7 artiklassa, tarkastelee ja arvioi kertomuksia kerran vuodessa.” |

Komission teksti

Tarkistus

(2 a)
     
  Korvataan 3 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Jäsenvaltioiden on vähintään kerran vuodessa, komission täsmentämien vaatimusten mukaisesti, toimitettava komissiolle kertomus ryhmäpoikkeusten soveltamisesta, mieluiten elektronisessa muodossa. Komissio asettaa kertomukset Euroopan parlamentin ja kaikkien jäsenvaltioiden saataville. Neuvoa-antava komitea, josta säädetään 7 artiklassa, tarkastelee ja arvioi kertomuksia kerran vuodessa.”

Tarkistus 21

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 b kohta (uusi)

1 artikla – 2 b kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 994/98

5 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 b)
     
  Korvataan 5 artikla seuraavasti:




  ”5 artikla


  Arviointikertomus


  Komissio antaa joka toinen vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta. Kertomukseen sisällytetään erityisesti tämän asetuksen mukaisesti myönnettyjä ryhmäpoikkeuksia koskeva laaja kustannus-hyötysuhteen arviointi ja arviointi siitä, miten kyseiset poikkeukset edistävät Eurooppa 2020 -lippulaiva-aloitteiden saavuttamista ja Horisontti 2020 -politiikan toteuttamista. Ehdotus kertomukseksi toimitetaan 7 artiklassa mainitun neuvoa-antavan komitean tarkasteltavaksi. Komissio antaa vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle selvityksen ryhmäpoikkeusasetusten soveltamista koskevan seurannan tuloksista ja julkaisee verkkosivustollaan yhteenvedon, mukaan luettuna selkeä katsaus jäsenvaltioiden ryhmäpoikkeusasetusten nojalla myöntämän, perussopimusten vastaisen valtiontuen tasosta ja lajista.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(2 b)
     
  Korvataan 5 artikla seuraavasti:

(2 b)

Korvataan 5 artikla seuraavasti:

”5 artikla

Arviointikertomus

Komissio antaa joka toinen vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta. Kertomukseen sisällytetään erityisesti tämän asetuksen mukaisesti myönnettyjä ryhmäpoikkeuksia koskeva laaja kustannus-hyötysuhteen arviointi ja arviointi siitä, miten kyseiset poikkeukset edistävät Eurooppa 2020 -lippulaiva-aloitteiden saavuttamista ja Horisontti 2020 -politiikan toteuttamista. Ehdotus kertomukseksi toimitetaan 7 artiklassa mainitun neuvoa-antavan komitean tarkasteltavaksi. Komissio antaa vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle selvityksen ryhmäpoikkeusasetusten soveltamista koskevan seurannan tuloksista ja julkaisee verkkosivustollaan yhteenvedon, mukaan luettuna selkeä katsaus jäsenvaltioiden ryhmäpoikkeusasetusten nojalla myöntämän, perussopimusten vastaisen valtiontuen tasosta ja lajista.”

Tarkistus 22

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla

2 artikla

Asetus (EY) N:o 1370/2007

9 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2 artikla | Poistetaan. |
| Muutetaan asetus (EY) N:o 1370/2007 seuraavasti: | |
| Poistetaan 9 artikla kuusi kuukautta sen jälkeen kun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 1 artiklan a alakohdan xii alakohdassa tarkoitettua valtiontukimuotoa koskeva komission asetus on tullut voimaan. | |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 artikla

2 artikla

Poistetaan.

Poistetaan.

Muutetaan asetus (EY) N:o 1370/2007 seuraavasti:

Muutetaan asetus (EY) N:o 1370/2007 seuraavasti:

Poistetaan 9 artikla kuusi kuukautta sen jälkeen kun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 1 artiklan a alakohdan xii alakohdassa tarkoitettua valtiontukimuotoa koskeva komission asetus on tullut voimaan.

Poistetaan 9 artikla kuusi kuukautta sen jälkeen kun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 1 artiklan a alakohdan xii alakohdassa tarkoitettua valtiontukimuotoa koskeva komission asetus on tullut voimaan.

---

(1)  EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3.

1

---

Keskiviikko 3. heinäkuuta 2013

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/274 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/274

---

P7_TA(2013)0303

Oikeusasiamiehen valitseminen

Euroopan parlamentin päätös 3. heinäkuuta 2013 Euroopan oikeusasiamiehen valitsemisesta

(2016/C 075/37)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan kolmannen kohdan ja 228 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan kolmannen kohdan ja 228 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan,

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 1994 tekemänsä päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskevasta ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 1994 tekemänsä päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskevasta ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 204 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 204 artiklan,

| — | ottaa huomioon nimitysehdotuspyynnöt (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nimitysehdotuspyynnöt (2),

| — | ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2013 pidetyssä istunnossa toimitetun äänestyksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2013 pidetyssä istunnossa toimitetun äänestyksen,

| 1. | valitsee Emily O'Reillyn Euroopan oikeusasiamieheksi 1. lokakuuta 2013 alkaen vaalikauden loppuun asti; |
| --- | --- |

1.

valitsee Emily O'Reillyn Euroopan oikeusasiamieheksi 1. lokakuuta 2013 alkaen vaalikauden loppuun asti;

| 2. | pyytää Emily O'Reillya vannomaan virkavalan unionin tuomioistuimessa; |
| --- | --- |

2.

pyytää Emily O'Reillya vannomaan virkavalan unionin tuomioistuimessa;

| 3. | kehottaa puhemiestä julkaisemaan liitteenä olevan päätöksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä julkaisemaan liitteenä olevan päätöksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle, komissiolle ja unionin tuomioistuimelle. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle, komissiolle ja unionin tuomioistuimelle.

---

(1)  EYVL L 113, 4.5.1994, s. 15.

(2)  EUVL C 96, 4.4.2013, s. 24.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,

annettu 3 päivänä heinäkuuta 2013,

Euroopan oikeusasiamiehen valitsemisesta

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä 2013/377/EU.)

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/275 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/275

---

P7_TA(2013)0305

Pyörillä varustetut ajoneuvot (päätöksen 97/836/EY muuttaminen (vuoden 1958 tarkistettu sopimus)) ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) tehdyn päätöksen 97/836/EY muuttamisesta (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE))

(Hyväksyntä)

(2016/C 075/38)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05978/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05978/2013),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0069/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0069/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A7-0192/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A7-0192/2013),

| 1. | antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston päätökseksi; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston päätökseksi;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja hallituksille ja parlamenteille.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/275 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/275

---

P7_TA(2013)0306

Pyörillä varustetut ajoneuvot (päätöksen 2000/125/EY muuttaminen (”rinnakkaissopimus”)) ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin ja/tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien maailmanlaajuisten teknisten sääntöjen vahvistamista koskevan sopimuksen (”rinnakkaissopimus”) tekemisestä 31 päivänä tammikuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/125/EY muuttamisesta (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE))

(Hyväksyntä)

(2016/C 075/39)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05975/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05975/2013),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0071/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0071/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A7-0194/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A7-0194/2013),

| 1. | antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston päätökseksi; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston päätökseksi;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/276 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/276

---

P7_TA(2013)0307

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: hakemus EGF/2013/000 TA 2013 – tekninen apu komission aloitteesta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2013/000 TA 2013 – tekninen apu komission aloitteesta) (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD))

(2016/C 075/40)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0291 – C7-0126/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0291 – C7-0126/2013),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 28 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 28 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) (EGR-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) (EGR-asetus),

| — | ottaa huomioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdassa tarkoitetun kolmikantamenettelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdassa tarkoitetun kolmikantamenettelyn,

| — | ottaa huomioon 28. ja 29. kesäkuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät kasvu- ja työllisyyssopimuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. ja 29. kesäkuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät kasvu- ja työllisyyssopimuksesta,

| — | ottaa huomioon 7. ja 8. helmikuuta 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. ja 8. helmikuuta 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0243/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0243/2013),

| A. | ottaa huomioon, että globalisaatiorahastolla (EGR) Euroopan unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineet voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden merkittävien rakennemuutosten seurauksista, joita talous-, rahoitus- ja sosiaalikriisi pahentaa, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että globalisaatiorahastolla (EGR) Euroopan unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineet voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden merkittävien rakennemuutosten seurauksista, joita talous-, rahoitus- ja sosiaalikriisi pahentaa, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille,

| B. | ottaa huomioon, että komissio toteuttaa globalisaatiorahaston tukea unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25. lokakuuta 2012 annetussa asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) vahvistettujen yleisten sääntöjen sekä tämäntyyppiseen talousarvion toteutukseen sovellettavien täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että komissio toteuttaa globalisaatiorahaston tukea unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25. lokakuuta 2012 annetussa asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) vahvistettujen yleisten sääntöjen sekä tämäntyyppiseen talousarvion toteutukseen sovellettavien täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti;

| C. | katsoo, että Euroopan unionin taloudellisen tuen irtisanotuille työntekijöille olisi oltava riittävää ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon, mitä 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu EGR:n varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että Euroopan unionin taloudellisen tuen irtisanotuille työntekijöille olisi oltava riittävää ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon, mitä 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu EGR:n varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta;

| D. | ottaa huomioon, että komission aloitteesta EGR:ää voidaan käyttää vuosittain tekniseen apuun EGR-asetuksen täytäntöönpanoon tarvittavan seurannan, tiedotuksen, hallinnollisen ja teknisen tuen, tilintarkastuksen sekä valvonnan ja arvioinnin rahoittamiseksi määrällä, joka on enintään 0,35 prosenttia kyseisenä vuonna käytettävissä olevista määrärahoista, kuten mainitun asetuksen 8 artiklan 1 kohdassa säädetään, ja ottaa huomioon, että tekninen apu sisältää jäsenvaltioille tarjottavan EGR:n käyttöä, seurantaa ja arviointia koskevan tiedotuksen ja neuvonnan sekä EGR:n käyttöä koskevan tiedotuksen Euroopan ja kansallisen tason työmarkkinaosapuolille (EGR-asetuksen 8 artiklan 4 kohta); |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että komission aloitteesta EGR:ää voidaan käyttää vuosittain tekniseen apuun EGR-asetuksen täytäntöönpanoon tarvittavan seurannan, tiedotuksen, hallinnollisen ja teknisen tuen, tilintarkastuksen sekä valvonnan ja arvioinnin rahoittamiseksi määrällä, joka on enintään 0,35 prosenttia kyseisenä vuonna käytettävissä olevista määrärahoista, kuten mainitun asetuksen 8 artiklan 1 kohdassa säädetään, ja ottaa huomioon, että tekninen apu sisältää jäsenvaltioille tarjottavan EGR:n käyttöä, seurantaa ja arviointia koskevan tiedotuksen ja neuvonnan sekä EGR:n käyttöä koskevan tiedotuksen Euroopan ja kansallisen tason työmarkkinaosapuolille (EGR-asetuksen 8 artiklan 4 kohta);

| E. | ottaa huomioon, että EGR-asetuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaan komissiolla on velvollisuus luoda kaikilla unionin kielillä saatavilla oleva internetsivusto, jolla annetaan ja levitetään tietoa hakemuksista korostaen budjettivallan käyttäjän roolia; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EGR-asetuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaan komissiolla on velvollisuus luoda kaikilla unionin kielillä saatavilla oleva internetsivusto, jolla annetaan ja levitetään tietoa hakemuksista korostaen budjettivallan käyttäjän roolia;

| F. | ottaa huomioon, että komissio pyysi kyseisten artiklojen perusteella EGR:n varojen käyttöönottoa tekniseen apuun tarkoitettujen menojen kattamiseksi voidakseen seurata vastaanotettuja hakemuksia ja maksettuja tukia sekä ehdotettuja ja toteutettuja toimenpiteitä, laajentaa verkkosivustoa, tuottaa julkaisuja ja audiovisuaalisia välineitä, luoda tietopohjaa, tarjota jäsenvaltioille hallinollista ja teknistä apua ja valmistella EGR:n loppuarviointia kaudelta 2007–2013; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komissio pyysi kyseisten artiklojen perusteella EGR:n varojen käyttöönottoa tekniseen apuun tarkoitettujen menojen kattamiseksi voidakseen seurata vastaanotettuja hakemuksia ja maksettuja tukia sekä ehdotettuja ja toteutettuja toimenpiteitä, laajentaa verkkosivustoa, tuottaa julkaisuja ja audiovisuaalisia välineitä, luoda tietopohjaa, tarjota jäsenvaltioille hallinollista ja teknistä apua ja valmistella EGR:n loppuarviointia kaudelta 2007–2013;

| G. | ottaa huomioon, että hakemus täyttää EGR-asetuksessa vahvistetut tukikelpoisuuskriteerit; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että hakemus täyttää EGR-asetuksessa vahvistetut tukikelpoisuuskriteerit;

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen toimien rahoittamisesta teknisen avun varoista EGR-asetuksen 8 artiklan 1 ja 4 kohdan ja 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen toimien rahoittamisesta teknisen avun varoista EGR-asetuksen 8 artiklan 1 ja 4 kohdan ja 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 2. | pitää erittäin valitettavana, että tulokset EGR:n jälkiarvioinnin viimeisestä vaiheesta saadaan liian myöhään, jotta niitä voitaisiin käyttää keskustelussa uudesta EGR-asetuksesta kaudeksi 2014–2020, ja että tämä koskee varsinkin kriisiin liittyvän poikkeuksen käytön vaikuttavuutta, sillä asianomaisia EGR-tapauksia ei arvioitu EGR:n väliarviointikertomuksessa; |
| --- | --- |

2.

pitää erittäin valitettavana, että tulokset EGR:n jälkiarvioinnin viimeisestä vaiheesta saadaan liian myöhään, jotta niitä voitaisiin käyttää keskustelussa uudesta EGR-asetuksesta kaudeksi 2014–2020, ja että tämä koskee varsinkin kriisiin liittyvän poikkeuksen käytön vaikuttavuutta, sillä asianomaisia EGR-tapauksia ei arvioitu EGR:n väliarviointikertomuksessa;

| 3. | panee merkille, että komissio on jo vuonna 2011 käynnistänyt toimia sähköisen hakulomakkeen ja sellaisten vakiomenettelyjen kehittämiseksi, joiden ansiosta hakemuksia voidaan yksinkertaistaa, niiden käsittelyä nopeuttaa ja raportteja on helpompi laatia eri tarkoituksiin; pyytää komissiota esittämään teknisen tuen käytöllä vuonna 2011 ja 2012 aikaansaadun edistyksen; |
| --- | --- |

3.

panee merkille, että komissio on jo vuonna 2011 käynnistänyt toimia sähköisen hakulomakkeen ja sellaisten vakiomenettelyjen kehittämiseksi, joiden ansiosta hakemuksia voidaan yksinkertaistaa, niiden käsittelyä nopeuttaa ja raportteja on helpompi laatia eri tarkoituksiin; pyytää komissiota esittämään teknisen tuen käytöllä vuonna 2011 ja 2012 aikaansaadun edistyksen;

| 4. | korostaa jälleen verkostoitumisen ja EGR:ää koskevan tiedonvaihdon tärkeyttä; kannattaa sen vuoksi rahoituksen myöntämistä EGR-yhteyshenkilöiden asiantuntijaryhmälle sekä muille jäsenvaltioiden välisille verkostoitumistoimille, kuten EGR:n täytäntöönpanosta huolehtiville henkilöille tänä vuonna järjestettävälle seminaarille; korostaa tarvetta parantaa edelleen kaikkien EGR-hakemusten parissa toimivien tahojen, myös erityisesti työmarkkinaosapuolten, välisiä yhteyksiä ja luoda mahdollisimman paljon yhteisvaikutuksia; |
| --- | --- |

4.

korostaa jälleen verkostoitumisen ja EGR:ää koskevan tiedonvaihdon tärkeyttä; kannattaa sen vuoksi rahoituksen myöntämistä EGR-yhteyshenkilöiden asiantuntijaryhmälle sekä muille jäsenvaltioiden välisille verkostoitumistoimille, kuten EGR:n täytäntöönpanosta huolehtiville henkilöille tänä vuonna järjestettävälle seminaarille; korostaa tarvetta parantaa edelleen kaikkien EGR-hakemusten parissa toimivien tahojen, myös erityisesti työmarkkinaosapuolten, välisiä yhteyksiä ja luoda mahdollisimman paljon yhteisvaikutuksia;

| 5. | pyytää komissiota kutsumaan parlamentin yhteyshenkilöiden asiantuntijaryhmän seminaareihin ja kokouksiin, jotka järjestetään teknisen avun tuella Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisiä suhteita koskevan puitesopimuksen (4) asiaankuuluvien määräysten mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

pyytää komissiota kutsumaan parlamentin yhteyshenkilöiden asiantuntijaryhmän seminaareihin ja kokouksiin, jotka järjestetään teknisen avun tuella Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisiä suhteita koskevan puitesopimuksen (4) asiaankuuluvien määräysten mukaisesti;

| 6. | kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään mahdollisuuksia vaihtaa parhaita toimintatapoja ja ottaa oppia varsinkin niistä jäsenvaltioista, joilla on jo käytössään EGR:ää koskevat kansalliset tiedotusverkot, joihin työmarkkinaosapuolet ja paikallisen tason sidosryhmät osallistuvat, jotta mahdollisten EGR:n soveltamisalan piiriin kuuluvien tilanteiden varalle saadaan asianmukainen tukirakenne; |
| --- | --- |

6.

kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään mahdollisuuksia vaihtaa parhaita toimintatapoja ja ottaa oppia varsinkin niistä jäsenvaltioista, joilla on jo käytössään EGR:ää koskevat kansalliset tiedotusverkot, joihin työmarkkinaosapuolet ja paikallisen tason sidosryhmät osallistuvat, jotta mahdollisten EGR:n soveltamisalan piiriin kuuluvien tilanteiden varalle saadaan asianmukainen tukirakenne;

| 7. | pyytää komissiota kutsumaan työmarkkinaosapuolet osallistumaan teknisen avun tuella asiantuntijoille järjestettäviin seminaareihin; |
| --- | --- |

7.

pyytää komissiota kutsumaan työmarkkinaosapuolet osallistumaan teknisen avun tuella asiantuntijoille järjestettäviin seminaareihin;

| 8. | pyytää jäsenvaltioita ja kaikkia asianomaisia toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin menettelyjen ja talousarviojärjestelyjen parantamiseksi, jotta EGR:n varojen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa; toteaa tässä yhteydessä, että sen jälkeen kun parlamentti pyysi nopeuttamaan varojen käyttöönottoa, komissio on ottanut käyttöön parannetun menettelyn, jonka tavoitteena on esittää budjettivallan käyttäjälle komission arvio EGR-hakemuksen tukikelpoisuudesta yhdessä rahaston varojen käyttöönottoa koskevan ehdotuksen kanssa; edellyttää, että menettelyä parannetaan edelleen EGR:n tulevan uudelleentarkastelun yhteydessä ja että rahaston tehokkuutta, avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja näkyvyyttä kyetään parantamaan; |
| --- | --- |

8.

pyytää jäsenvaltioita ja kaikkia asianomaisia toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin menettelyjen ja talousarviojärjestelyjen parantamiseksi, jotta EGR:n varojen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa; toteaa tässä yhteydessä, että sen jälkeen kun parlamentti pyysi nopeuttamaan varojen käyttöönottoa, komissio on ottanut käyttöön parannetun menettelyn, jonka tavoitteena on esittää budjettivallan käyttäjälle komission arvio EGR-hakemuksen tukikelpoisuudesta yhdessä rahaston varojen käyttöönottoa koskevan ehdotuksen kanssa; edellyttää, että menettelyä parannetaan edelleen EGR:n tulevan uudelleentarkastelun yhteydessä ja että rahaston tehokkuutta, avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja näkyvyyttä kyetään parantamaan;

| 9. | on huolestunut mahdollisista kielteisistä vaikutuksista, joita henkilöstön määrän vähentämisellä saattaa olla saapuvien hakemusten ja EGR:n teknisen avun täytäntöönpanon nopealle, säännölliselle ja tehokkaalle arvioinnille; katsoo, että tarkistettaessa henkilöstön määrää lyhyellä tai pitkällä aikavälillä olisi käytettävä perustana etukäteen tehtävää vaikutustenarviointia ja otettava täysimääräisesti huomioon muun muassa unionin oikeudelliset velvoitteet sekä toimielinten perussopimusten mukaiset uudet toimivaltuudet ja lisätehtävät; |
| --- | --- |

9.

on huolestunut mahdollisista kielteisistä vaikutuksista, joita henkilöstön määrän vähentämisellä saattaa olla saapuvien hakemusten ja EGR:n teknisen avun täytäntöönpanon nopealle, säännölliselle ja tehokkaalle arvioinnille; katsoo, että tarkistettaessa henkilöstön määrää lyhyellä tai pitkällä aikavälillä olisi käytettävä perustana etukäteen tehtävää vaikutustenarviointia ja otettava täysimääräisesti huomioon muun muassa unionin oikeudelliset velvoitteet sekä toimielinten perussopimusten mukaiset uudet toimivaltuudet ja lisätehtävät;

| 10. | pitää valitettavana, että komissio ei suunnittele minkäänlaisia tiedotustoimia vuodeksi 2013 ottaen huomioon, että jotkut jäsenvaltiot ja myös jotkut EGR:n edunsaajista kyseenalaistavat EGR:n hyödyllisyyden ja siitä saatavat edut; |
| --- | --- |

10.

pitää valitettavana, että komissio ei suunnittele minkäänlaisia tiedotustoimia vuodeksi 2013 ottaen huomioon, että jotkut jäsenvaltiot ja myös jotkut EGR:n edunsaajista kyseenalaistavat EGR:n hyödyllisyyden ja siitä saatavat edut;

| 11. | panee merkille, että parlamentin toistuvien pyyntöjen ansiosta vuoden 2013 talousarviossa EGR:n budjettikohdassa (04 05 01) on maksumäärärahoja 50 miljoonaa euroa; muistuttaa, että EGR luotiin erilliseksi erityisvälineeksi, jolla on omat tavoitteet ja määräajat, ja että se näin ollen ansaitsee omia määrärahoja, joiden avulla vältettäisiin tarpeettomat viivästykset, jotka johtuvat siitä, että nyt rahaston rahoitus järjestetään siirtämällä määrärahoja muista budjettikohdista, mikä voi olla haitallista EGR:n sosiaalisten, taloudellisten ja poliittisten tavoitteiden saavuttamiselle; |
| --- | --- |

11.

panee merkille, että parlamentin toistuvien pyyntöjen ansiosta vuoden 2013 talousarviossa EGR:n budjettikohdassa (04 05 01) on maksumäärärahoja 50 miljoonaa euroa; muistuttaa, että EGR luotiin erilliseksi erityisvälineeksi, jolla on omat tavoitteet ja määräajat, ja että se näin ollen ansaitsee omia määrärahoja, joiden avulla vältettäisiin tarpeettomat viivästykset, jotka johtuvat siitä, että nyt rahaston rahoitus järjestetään siirtämällä määrärahoja muista budjettikohdista, mikä voi olla haitallista EGR:n sosiaalisten, taloudellisten ja poliittisten tavoitteiden saavuttamiselle;

| 12. | odottaa, että komission teknisen avun alalla toteuttamat toimet auttavat lisäämään EGR:n lisäarvoa ja että niiden avulla tukea voidaan kohdentaa paremmin ja pitkäaikaisemmin ja auttaa irtisanottuja työntekijöitä palaamaan työelämään; |
| --- | --- |

12.

odottaa, että komission teknisen avun alalla toteuttamat toimet auttavat lisäämään EGR:n lisäarvoa ja että niiden avulla tukea voidaan kohdentaa paremmin ja pitkäaikaisemmin ja auttaa irtisanottuja työntekijöitä palaamaan työelämään;

| 13. | ottaa huomioon kriisiin liittyvän poikkeuksen, joka on mahdollistanut rahoitustuen tarjoamisen myös nykyisen sosiaali-, rahoitus- ja talouskriisin vuoksi irtisanotuille työntekijöille maailmankaupassa tapahtuneiden merkittävien rakennemuutosten vuoksi työttömäksi jääneiden lisäksi ja unionin yhteisrahoitusosuuden nostamisen 65 prosenttiin ohjelman kustannuksista, ja pitää valitettavana neuvoston päätöstä lopettaa poikkeuksen soveltaminen määräajan 31. joulukuuta 2011 jälkeen toimitettujen hakemusten osalta; kehottaa neuvostoa ottamaan tämän toimenpiteen viipymättä uudelleen käyttöön varsinkin, kun sosiaalinen tilanne pahenee nopeasti monissa jäsenvaltioissa taantuman laajentumisen ja syvenemisen vuoksi; |
| --- | --- |

13.

ottaa huomioon kriisiin liittyvän poikkeuksen, joka on mahdollistanut rahoitustuen tarjoamisen myös nykyisen sosiaali-, rahoitus- ja talouskriisin vuoksi irtisanotuille työntekijöille maailmankaupassa tapahtuneiden merkittävien rakennemuutosten vuoksi työttömäksi jääneiden lisäksi ja unionin yhteisrahoitusosuuden nostamisen 65 prosenttiin ohjelman kustannuksista, ja pitää valitettavana neuvoston päätöstä lopettaa poikkeuksen soveltaminen määräajan 31. joulukuuta 2011 jälkeen toimitettujen hakemusten osalta; kehottaa neuvostoa ottamaan tämän toimenpiteen viipymättä uudelleen käyttöön varsinkin, kun sosiaalinen tilanne pahenee nopeasti monissa jäsenvaltioissa taantuman laajentumisen ja syvenemisen vuoksi;

| 14. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

14.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen;

| 15. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

15.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 16. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

16.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(4)  EUVL L 304, 20.11.2010, s. 47.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (EGF/2013/000 TA 2013 – tekninen apu komission aloitteesta)

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä 2013/420/EU.)

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/279 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/279

---

P7_TA(2013)0308

Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimukset ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (17427/1/2012 – C7-0051/2013 – 2006/0084(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2016/C 075/41)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (17427/1/2012 – C7-0051/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (17427/1/2012 – C7-0051/2013),

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 12. heinäkuuta 2011 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 12. heinäkuuta 2011 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2006)0244), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2006)0244),

| — | ottaa huomioon komission muutetun ehdotuksen (COM(2011)0135), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission muutetun ehdotuksen (COM(2011)0135),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 72 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 72 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A7-0225/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A7-0225/2013),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman;

| 3. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat; |
| --- | --- |

3.

panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat;

| 4. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti;

| 5. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| 6. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

6.

kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 7. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

7.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 254, 30.8.2011, s. 1.

(2)  EUVL C 16 E, 22.1.2010, s. 201.

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission lausuma

”Joka kerta kun Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio nimittävät uuteen valvontakomiteaan uusia jäseniä, niiden olisi samalla nimitettävä nämä jäsenet siten, että he ottavat tehtävänsä vastaan silloin kun valvontakomitean jäseniä korvataan seuraavan kerran.”

Komission lausuma

”Komissio vahvistaa viraston ilmoittaneen, että se noudattaa aina Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa N:o 7 sekä Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevia sääntöjä, ja ottaa täysimääräisesti huomioon parlamentin jäsenten itsenäisyyden ja riippumattomuuden näiden sääntöjen 2 artiklan mukaisesti.”

Komission lausuma

”Komissio aikoo pitää voimassa Euroopan petostentorjuntaviraston pääjohtajan nykyiset valtuudet vahvistaa viraston palvelukseenottoa koskevat edellytykset ja yksityiskohtaiset säännöt, erityisesti ne, jotka koskevat palvelussopimusten kestoa ja uusimista.”

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/280 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/280

---

P7_TA(2013)0309

Siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä koskevat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 3. heinäkuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2009/65/EY muuttamisesta säilytystoimintojen, palkka- ja palkkiopolitiikan sekä seuraamusten osalta (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 075/42)

[Tarkistus 1, jollei toisin ilmoiteta]

EUROOPAN PARLAMENTIN TARKISTUKSET (*)

komission ehdotukseen

---

(1)  Tarkistusten hyväksymisen jälkeen asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 57 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A7-0125/2013).

(*)  Tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla ▌.

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI

siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2009/65/EY muuttamisesta säilytystoimintojen, palkka- ja palkkiopolitiikan sekä seuraamusten osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 53 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1),

▌

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2009/65/EY (2) olisi muutettava, jotta voitaisiin ottaa huomioon markkinoiden kehitys sekä markkinatoimijoiden ja valvontaviranomaisten tähänastiset kokemukset ja puuttua kansallisten säännösten välisiin eroihin, joita esiintyy säilytysyhteisöjen tehtävissä ja vastuussa sekä palkka- ja palkkiopolitiikassa ja seuraamuksissa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2009/65/EY (2) olisi muutettava, jotta voitaisiin ottaa huomioon markkinoiden kehitys sekä markkinatoimijoiden ja valvontaviranomaisten tähänastiset kokemukset ja puuttua kansallisten säännösten välisiin eroihin, joita esiintyy säilytysyhteisöjen tehtävissä ja vastuussa sekä palkka- ja palkkiopolitiikassa ja seuraamuksissa.

| (2) | Koska huonosti suunnitellut palkka- ja palkkiorakenteet voivat vaikuttaa haitallisesti moitteettomaan riskienhallintaan ja yksittäisten henkilöiden riskinoton valvontaan, siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten (yhteissijoitusyritysten) rahastoyhtiöille olisi asetettava nimenomainen velvoite laatia sellaisia henkilöstöryhmiä varten, joiden ammatillisella toiminnalla on olennainen vaikutus niiden hoitamien yhteissijoitusyritysten riskiprofiileihin, palkka- ja palkkiopolitiikka ja -käytännöt, jotka ovat sopusoinnussa moitteettoman ja tehokkaan riskienhallinnan kanssa, sekä pitää näitä yllä. Näihin henkilöstöryhmiin olisi kuuluttava
  kaikkien rahaston tai alarahaston tasolla työskentelevien työntekijöiden ja muiden henkilöstön jäsenten, jotka ovat päätöksentekijöitä, rahastonhoitajia tai todellisia sijoituspäätöksiä tekeviä henkilöitä, henkilöitä, joilla on valta vaikuttaa tällaisiin työntekijöihin tai henkilöstön jäseniin, mukaan lukien sijoituspolitiikan neuvonantajat ja analyytikot,
  toimiva johto ▌sekä työntekijät, joiden saama kokonaispalkka tai -palkkio sijoittuu samaan palkka- ja palkkiohaarukkaan toimivan johdon ja
  päätöksentekijöiden
  kanssa. Näitä sääntöjä olisi sovellettava myös yhteissijoitusyritysten sijoitusyhtiöihin, jotka eivät nimeä rahastoyhtiötä. |
| --- | --- |

(2)

Koska huonosti suunnitellut palkka- ja palkkiorakenteet voivat vaikuttaa haitallisesti moitteettomaan riskienhallintaan ja yksittäisten henkilöiden riskinoton valvontaan, siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten (yhteissijoitusyritysten) rahastoyhtiöille olisi asetettava nimenomainen velvoite laatia sellaisia henkilöstöryhmiä varten, joiden ammatillisella toiminnalla on olennainen vaikutus niiden hoitamien yhteissijoitusyritysten riskiprofiileihin, palkka- ja palkkiopolitiikka ja -käytännöt, jotka ovat sopusoinnussa moitteettoman ja tehokkaan riskienhallinnan kanssa, sekä pitää näitä yllä. Näihin henkilöstöryhmiin olisi kuuluttava
  kaikkien rahaston tai alarahaston tasolla työskentelevien työntekijöiden ja muiden henkilöstön jäsenten, jotka ovat päätöksentekijöitä, rahastonhoitajia tai todellisia sijoituspäätöksiä tekeviä henkilöitä, henkilöitä, joilla on valta vaikuttaa tällaisiin työntekijöihin tai henkilöstön jäseniin, mukaan lukien sijoituspolitiikan neuvonantajat ja analyytikot,
  toimiva johto ▌sekä työntekijät, joiden saama kokonaispalkka tai -palkkio sijoittuu samaan palkka- ja palkkiohaarukkaan toimivan johdon ja
  päätöksentekijöiden
  kanssa. Näitä sääntöjä olisi sovellettava myös yhteissijoitusyritysten sijoitusyhtiöihin, jotka eivät nimeä rahastoyhtiötä.

| (3) | Palkka- ja palkkiopolitiikkaan sovellettavissa periaatteissa olisi otettava huomioon, että yhteissijoitusyritysten rahastoyhtiöt voivat soveltaa näitä politiikkoja eri tavoin sen mukaan, mikä on niiden koko ja niiden hoitamien yhteissijoitusyritysten koko, niiden sisäinen organisaatio sekä niiden toiminnan luonne, laajuus ja monitahoisuus.
  Yhteissijoitusyritysten rahastoyhtiöiden olisi kuitenkin joka tapauksessa varmistettava, että ne soveltavat kaikkia näitä periaatteita samanaikaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Palkka- ja palkkiopolitiikkaan sovellettavissa periaatteissa olisi otettava huomioon, että yhteissijoitusyritysten rahastoyhtiöt voivat soveltaa näitä politiikkoja eri tavoin sen mukaan, mikä on niiden koko ja niiden hoitamien yhteissijoitusyritysten koko, niiden sisäinen organisaatio sekä niiden toiminnan luonne, laajuus ja monitahoisuus.
  Yhteissijoitusyritysten rahastoyhtiöiden olisi kuitenkin joka tapauksessa varmistettava, että ne soveltavat kaikkia näitä periaatteita samanaikaisesti.

| (4) | Tässä direktiivissä esitettyjen moitteetonta palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevien periaatteiden olisi oltava yhdenmukaisia rahoituspalvelualan palkka- ja palkkiopolitiikasta 30 päivänä huhtikuuta 2009 annetussa komission suosituksessa 2009/384/EY (3) esitettyjen periaatteiden kanssa ja niiden olisi täydennettävä viimeksi mainittuja periaatteita
  yhdessä finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän työn
  ja
  rahoituspalvelualan riskien pienentämiseksi tehtyjen G20-sitoumusten kanssa
  . |
| --- | --- |

(4)

Tässä direktiivissä esitettyjen moitteetonta palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevien periaatteiden olisi oltava yhdenmukaisia rahoituspalvelualan palkka- ja palkkiopolitiikasta 30 päivänä huhtikuuta 2009 annetussa komission suosituksessa 2009/384/EY (3) esitettyjen periaatteiden kanssa ja niiden olisi täydennettävä viimeksi mainittuja periaatteita
  yhdessä finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän työn
  ja
  rahoituspalvelualan riskien pienentämiseksi tehtyjen G20-sitoumusten kanssa
  .

| (4 a) | Palkan ja palkkioiden taatun muuttuvan osan olisi oltava poikkeus, koska se ei ole moitteettoman riskienhallinnan tai suoritusperusteisen palkkauksen periaatteen mukainen, eikä se saisi olla osa tulevaa korvausta koskevia suunnitelmia. |
| --- | --- |

(4 a)

Palkan ja palkkioiden taatun muuttuvan osan olisi oltava poikkeus, koska se ei ole moitteettoman riskienhallinnan tai suoritusperusteisen palkkauksen periaatteen mukainen, eikä se saisi olla osa tulevaa korvausta koskevia suunnitelmia.

| (4 b) | Rahastosta rahastoyhtiöille maksettavien palkkojen ja palkkioiden, samoin kuin rahastoyhtiöiden henkilöstölleen maksamien palkkojen ja palkkioiden, olisi oltava sopusoinnussa moitteettoman ja tehokkaan riskienhallinnan ja sijoittajien etujen kanssa. |
| --- | --- |

(4 b)

Rahastosta rahastoyhtiöille maksettavien palkkojen ja palkkioiden, samoin kuin rahastoyhtiöiden henkilöstölleen maksamien palkkojen ja palkkioiden, olisi oltava sopusoinnussa moitteettoman ja tehokkaan riskienhallinnan ja sijoittajien etujen kanssa.

| (4 c) | Prosenttiperusteisten palkkojen ja palkkioiden lisäksi rahastoyhtiön olisi voitava veloittaa rahastolta kustannukset ja kulut, jotka ovat suoraan yhteydessä sijoitusten säilyttämiseen ja suojaamiseen, esimerkiksi oikeustoimista, osuudenhaltijan oikeuksien suojelusta tai täytäntöönpanosta tai menetettyjen varojen takaisin hankkimisesta tai korvaamisesta aiheutuvat kustannukset ja kulut. Komission olisi arvioitava, mitkä ovat vähittäissijoitustuotteille kohdennettavat yleiskustannukset ja -kulut jäsenvaltioissa. Komission olisi suoritettava kuuleminen ja laadittava vaikutustenarviointi, ja sen olisi annettava lainsäädäntöehdotus, mikäli yhdenmukaistamiseen on vielä tarvetta. |
| --- | --- |

(4 c)

Prosenttiperusteisten palkkojen ja palkkioiden lisäksi rahastoyhtiön olisi voitava veloittaa rahastolta kustannukset ja kulut, jotka ovat suoraan yhteydessä sijoitusten säilyttämiseen ja suojaamiseen, esimerkiksi oikeustoimista, osuudenhaltijan oikeuksien suojelusta tai täytäntöönpanosta tai menetettyjen varojen takaisin hankkimisesta tai korvaamisesta aiheutuvat kustannukset ja kulut. Komission olisi arvioitava, mitkä ovat vähittäissijoitustuotteille kohdennettavat yleiskustannukset ja -kulut jäsenvaltioissa. Komission olisi suoritettava kuuleminen ja laadittava vaikutustenarviointi, ja sen olisi annettava lainsäädäntöehdotus, mikäli yhdenmukaistamiseen on vielä tarvetta.

| (5) | Jotta voitaisiin edistää valvontatoimien lähentymistä palkka- ja palkkiopolitiikan ja -käytäntöjen arvioinnissa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (4) perustetun Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (EAMV) olisi varmistettava, että varainhoitoalalla on olemassa moitteetonta palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevat suuntaviivat. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (5) perustetun Euroopan valvontaviranomaisen (EPV) olisi avustettava EAMV:sta tällaisten suuntaviivojen laadinnassa.
  Näissä suuntaviivoissa olisi erityisesti annettava lisäohjeita palkkoja ja palkkioita koskevien periaatteiden osittaisesta neutraloinnista, joka on sovitettavissa yhteen rahastoyhtiön sekä sen hoitaman yhteissijoitusyrityksen riskiprofiilin, riskinottohalukkuuden ja strategian kanssa. Palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevat EAMV:n ohjeet olisi tarvittaessa saatettava mahdollisimman yhdenmukaisiksi vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista 8 päivänä kesäkuuta 2011 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2011/61/EU

   (6)

  säänneltyjen rahastojen palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevien ohjeiden kanssa. Lisäksi EAMV:n olisi valvottava, että toimivaltaiset viranomaiset panevat nämä suuntaviivat asianmukaisesti täytäntöön. Puutteet olisi korjattava ripeästi valvontatoimenpiteillä yhtäläisten toimintaolosuhteiden turvaamiseksi kaikkialla sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(5)

Jotta voitaisiin edistää valvontatoimien lähentymistä palkka- ja palkkiopolitiikan ja -käytäntöjen arvioinnissa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (4) perustetun Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (EAMV) olisi varmistettava, että varainhoitoalalla on olemassa moitteetonta palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevat suuntaviivat. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (5) perustetun Euroopan valvontaviranomaisen (EPV) olisi avustettava EAMV:sta tällaisten suuntaviivojen laadinnassa.
  Näissä suuntaviivoissa olisi erityisesti annettava lisäohjeita palkkoja ja palkkioita koskevien periaatteiden osittaisesta neutraloinnista, joka on sovitettavissa yhteen rahastoyhtiön sekä sen hoitaman yhteissijoitusyrityksen riskiprofiilin, riskinottohalukkuuden ja strategian kanssa. Palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevat EAMV:n ohjeet olisi tarvittaessa saatettava mahdollisimman yhdenmukaisiksi vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista 8 päivänä kesäkuuta 2011 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2011/61/EU

   (6)

  säänneltyjen rahastojen palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevien ohjeiden kanssa. Lisäksi EAMV:n olisi valvottava, että toimivaltaiset viranomaiset panevat nämä suuntaviivat asianmukaisesti täytäntöön. Puutteet olisi korjattava ripeästi valvontatoimenpiteillä yhtäläisten toimintaolosuhteiden turvaamiseksi kaikkialla sisämarkkinoilla.

| (6) | Palkkoja ja palkkioita koskevilla säännöksillä ei saisi rajoittaa perussopimuksissa taattujen perusoikeuksien täysimittaista käyttöä, kansallisen sopimus- ja työoikeuden yleisiä periaatteita, osakkeenomistajien oikeuksia ja osallistumista koskevaa sovellettavaa lainsäädäntöä, kyseisen laitoksen hallinto- ja valvontaelinten yleisiä tehtäviä eikä soveltuvin osin myöskään työmarkkinaosapuolten oikeutta tehdä ja panna täytäntöön työehtosopimuksia kansallisten lakien ja perinteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Palkkoja ja palkkioita koskevilla säännöksillä ei saisi rajoittaa perussopimuksissa taattujen perusoikeuksien täysimittaista käyttöä, kansallisen sopimus- ja työoikeuden yleisiä periaatteita, osakkeenomistajien oikeuksia ja osallistumista koskevaa sovellettavaa lainsäädäntöä, kyseisen laitoksen hallinto- ja valvontaelinten yleisiä tehtäviä eikä soveltuvin osin myöskään työmarkkinaosapuolten oikeutta tehdä ja panna täytäntöön työehtosopimuksia kansallisten lakien ja perinteiden mukaisesti.

| (7) | Sen varmistamiseksi, että asiaa koskevat sääntelyvaatimukset ovat eri jäsenvaltioissa riittävän yhdenmukaiset, olisi annettava täydentävät säännöt, joissa määritellään säilytysyhteisöjen tehtävät ja velvollisuudet, mainitaan oikeushenkilöt, jotka voidaan nimetä säilytysyhteisöiksi, ja selvennetään säilytysyhteisöjen vastuuta tapauksissa, joissa säilytyksessä olevat yhteissijoitusyrityksen varat menetetään tai joissa säilytysyhteisöt suorittavat valvontatehtävänsä puutteellisesti. Tehtävien puutteellinen suorittaminen voi johtaa varojen menettämiseen mutta myös varojen arvon alenemiseen esimerkiksi silloin, kun säilytysyhteisö on hyväksynyt rahaston sääntöjen vastaisia sijoituksia ja altistanut siten sijoittajan odottamattomille tai ennakoiduille riskeille. Täydentävissä säännöissä olisi täsmennettävä myös, millä edellytyksillä säilytystoiminnot voidaan siirtää. |
| --- | --- |

(7)

Sen varmistamiseksi, että asiaa koskevat sääntelyvaatimukset ovat eri jäsenvaltioissa riittävän yhdenmukaiset, olisi annettava täydentävät säännöt, joissa määritellään säilytysyhteisöjen tehtävät ja velvollisuudet, mainitaan oikeushenkilöt, jotka voidaan nimetä säilytysyhteisöiksi, ja selvennetään säilytysyhteisöjen vastuuta tapauksissa, joissa säilytyksessä olevat yhteissijoitusyrityksen varat menetetään tai joissa säilytysyhteisöt suorittavat valvontatehtävänsä puutteellisesti. Tehtävien puutteellinen suorittaminen voi johtaa varojen menettämiseen mutta myös varojen arvon alenemiseen esimerkiksi silloin, kun säilytysyhteisö on hyväksynyt rahaston sääntöjen vastaisia sijoituksia ja altistanut siten sijoittajan odottamattomille tai ennakoiduille riskeille. Täydentävissä säännöissä olisi täsmennettävä myös, millä edellytyksillä säilytystoiminnot voidaan siirtää.

| (8) | On tarpeen täsmentää, että yhteissijoitusyrityksen olisi nimettävä yksi säilytysyhteisö, joka valvoo yleisesti yhteissijoitusyrityksen varoja. Yhtä säilytysyhteisöä koskevalla vaatimuksella pyritään varmistamaan, että säilytysyhteisöllä on kokonaiskuva kaikista yhteissijoitusyrityksen varoista ja että sekä rahastonhoitajilla että sijoittajilla on yksi vertailukohta siltä varalta, että varojen tallessapidossa tai valvontatoimintojen suorituksessa ilmenee ongelmia. Varojen tallessapitoon kuuluu niiden pitäminen säilytyksessä tai, jos varat ovat luonteeltaan sellaisia, ettei niitä voida pitää säilytyksessä, varojen omistuksen todentaminen ja niitä koskevien tietojen kirjaaminen. |
| --- | --- |

(8)

On tarpeen täsmentää, että yhteissijoitusyrityksen olisi nimettävä yksi säilytysyhteisö, joka valvoo yleisesti yhteissijoitusyrityksen varoja. Yhtä säilytysyhteisöä koskevalla vaatimuksella pyritään varmistamaan, että säilytysyhteisöllä on kokonaiskuva kaikista yhteissijoitusyrityksen varoista ja että sekä rahastonhoitajilla että sijoittajilla on yksi vertailukohta siltä varalta, että varojen tallessapidossa tai valvontatoimintojen suorituksessa ilmenee ongelmia. Varojen tallessapitoon kuuluu niiden pitäminen säilytyksessä tai, jos varat ovat luonteeltaan sellaisia, ettei niitä voida pitää säilytyksessä, varojen omistuksen todentaminen ja niitä koskevien tietojen kirjaaminen.

| (9) | Suorittaessaan tehtäviään säilytysyhteisön olisi toimittava rehellisesti, oikeudenmukaisesti, ammattimaisesti, riippumattomasti ja yhteissijoitusyrityksen tai sen sijoittajien etujen mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Suorittaessaan tehtäviään säilytysyhteisön olisi toimittava rehellisesti, oikeudenmukaisesti, ammattimaisesti, riippumattomasti ja yhteissijoitusyrityksen tai sen sijoittajien etujen mukaisesti.

| (10) | Sen varmistamiseksi, että säilytysyhteisöjen tehtävien suorittamiseen sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa yhdenmukaista lähestymistapaa yhteissijoitusyritysten oikeudellisesta muodosta riippumatta, on tarpeen ottaa käyttöön yhtenäinen luettelo sekä yhtiömuotoisille yhteissijoitusyrityksille (sijoitusyhtiöt) että sopimusperusteisille yhteissijoitusyrityksille kuuluvista valvontatehtävistä. |
| --- | --- |

(10)

Sen varmistamiseksi, että säilytysyhteisöjen tehtävien suorittamiseen sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa yhdenmukaista lähestymistapaa yhteissijoitusyritysten oikeudellisesta muodosta riippumatta, on tarpeen ottaa käyttöön yhtenäinen luettelo sekä yhtiömuotoisille yhteissijoitusyrityksille (sijoitusyhtiöt) että sopimusperusteisille yhteissijoitusyrityksille kuuluvista valvontatehtävistä.

| (11) | Säilytysyhteisön olisi vastattava yhteissijoitusyrityksen rahavirtojen asianmukaisesta seurannasta ja erityisesti sen varmistamisesta, että yhteissijoitusyritykselle kuuluvat sijoittajien rahat kirjataan oikein kyseisen yhteissijoitusyrityksen tai sen lukuun toimivan rahastoyhtiön tai kyseisen yhteissijoitusyrityksen lukuun toimivan säilytysyhteisön nimissä avatuille tileille. Sen vuoksi olisi annettava yksityiskohtaiset säännöt rahavirtojen seurannasta sen varmistamiseksi, että sijoittajien suojaaminen on tehokasta ja yhdenmukaista. Säilytysyhteisön olisi otettava huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (7) täytäntöönpanosta sijoituspalveluyritysten toiminnan järjestämistä koskevien vaatimusten, toiminnan harjoittamisen edellytysten ja kyseisessä direktiivissä määriteltyjen käsitteiden osalta 10 päivänä elokuuta 2006 annetun komission direktiivin 2006/73/EY 16 artiklassa vahvistetut periaatteet varmistaessaan, että sijoittajien rahat kirjataan hoitotileille. |
| --- | --- |

(11)

Säilytysyhteisön olisi vastattava yhteissijoitusyrityksen rahavirtojen asianmukaisesta seurannasta ja erityisesti sen varmistamisesta, että yhteissijoitusyritykselle kuuluvat sijoittajien rahat kirjataan oikein kyseisen yhteissijoitusyrityksen tai sen lukuun toimivan rahastoyhtiön tai kyseisen yhteissijoitusyrityksen lukuun toimivan säilytysyhteisön nimissä avatuille tileille. Sen vuoksi olisi annettava yksityiskohtaiset säännöt rahavirtojen seurannasta sen varmistamiseksi, että sijoittajien suojaaminen on tehokasta ja yhdenmukaista. Säilytysyhteisön olisi otettava huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (7) täytäntöönpanosta sijoituspalveluyritysten toiminnan järjestämistä koskevien vaatimusten, toiminnan harjoittamisen edellytysten ja kyseisessä direktiivissä määriteltyjen käsitteiden osalta 10 päivänä elokuuta 2006 annetun komission direktiivin 2006/73/EY 16 artiklassa vahvistetut periaatteet varmistaessaan, että sijoittajien rahat kirjataan hoitotileille.

| (12) | Jotta estettäisiin vilpilliset käteisvarojen siirrot, olisi edellytettävä, että mitään rahastojen liiketoimiin liittyvää hoitotiliä ei avata säilytysyhteisön tietämättä. |
| --- | --- |

(12)

Jotta estettäisiin vilpilliset käteisvarojen siirrot, olisi edellytettävä, että mitään rahastojen liiketoimiin liittyvää hoitotiliä ei avata säilytysyhteisön tietämättä.

| (13) | Kaikki yhteissijoitusyritystä varten säilytettävät rahoitusvälineet olisi erotettava säilytysyhteisön omista varoista ja ne olisi aina voitava tunnistaa yhteissijoitusyritykselle kuuluviksi. Tämän vaatimuksen tavoitteena on tarjota sijoittajille lisäsuojaa säilytysyhteisön maksuhäiriöiden varalta. |
| --- | --- |

(13)

Kaikki yhteissijoitusyritystä varten säilytettävät rahoitusvälineet olisi erotettava säilytysyhteisön omista varoista ja ne olisi aina voitava tunnistaa yhteissijoitusyritykselle kuuluviksi. Tämän vaatimuksen tavoitteena on tarjota sijoittajille lisäsuojaa säilytysyhteisön maksuhäiriöiden varalta.

| (14) | Yhteissijoitusyrityksille kuuluvien varojen tallessapitovelvollisuuden lisäksi olisi erotettava toisistaan varat, joita voidaan pitää säilytyksessä, ja varat, joita ei voida pitää säilytyksessä ja joihin sovelletaan sen sijaan tietojen kirjaamista ja omistuksen todentamista koskevaa vaatimusta. Sellaisten varojen ryhmä, joita voidaan pitää säilytyksessä, olisi erotettava selvästi muista varoista, koska ainoastaan kyseisen rahoitusvarojen luokan olisi kuuluttava menetettyjen rahoitusvarojen palauttamisvelvollisuuden piiriin. |
| --- | --- |

(14)

Yhteissijoitusyrityksille kuuluvien varojen tallessapitovelvollisuuden lisäksi olisi erotettava toisistaan varat, joita voidaan pitää säilytyksessä, ja varat, joita ei voida pitää säilytyksessä ja joihin sovelletaan sen sijaan tietojen kirjaamista ja omistuksen todentamista koskevaa vaatimusta. Sellaisten varojen ryhmä, joita voidaan pitää säilytyksessä, olisi erotettava selvästi muista varoista, koska ainoastaan kyseisen rahoitusvarojen luokan olisi kuuluttava menetettyjen rahoitusvarojen palauttamisvelvollisuuden piiriin.

| (14 a) | Säilytysyhteisön tai sellaisen kolmannen säilytysyhteisön, jolle säilytys on siirretty, ei pitäisi voida käyttää säilytysyhteisöllä säilytettävänä olevia rahoitusvälineitä uudelleen omaan lukuunsa. |
| --- | --- |

(14 a)

Säilytysyhteisön tai sellaisen kolmannen säilytysyhteisön, jolle säilytys on siirretty, ei pitäisi voida käyttää säilytysyhteisöllä säilytettävänä olevia rahoitusvälineitä uudelleen omaan lukuunsa.

| (15) | On tarpeen määritellä edellytykset, joilla säilytysyhteisön tallessapitotehtävät voidaan siirtää kolmannelle osapuolelle. Toiminnon siirtämisen ja edelleen siirtämisen olisi oltava objektiivisesti perusteltua, ja siihen olisi sovellettava tiukkoja vaatimuksia, jotka koskevat sen kolmannen osapuolen soveltuvuutta, jonka vastuulle siirretty toiminto annetaan, sekä sitä asianmukaista pätevyyttä, varovaisuutta ja huolellisuutta, jota säilytysyhteisön olisi noudatettava kyseistä kolmatta osapuolta valitessaan, nimetessään ja valvoessaan. Yhdenmukaisten markkinaolosuhteiden sekä hyvän ja samantasoisen sijoittajansuojan saavuttamiseksi edellytykset olisi saatettava niiden edellytysten mukaisiksi, joita sovelletaan direktiivin 2011/61/EU sekä luottoluokituslaitoksista 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1060/2009 (8) ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 nojalla. Olisi annettava säännökset, joilla varmistetaan, että kolmansilla osapuolilla on käytössään tehtäviensä suorittamiseen tarvitsemansa keinot ja että ne pitävät yhteissijoitusyritysten varat erillään muista varoista. |
| --- | --- |

(15)

On tarpeen määritellä edellytykset, joilla säilytysyhteisön tallessapitotehtävät voidaan siirtää kolmannelle osapuolelle. Toiminnon siirtämisen ja edelleen siirtämisen olisi oltava objektiivisesti perusteltua, ja siihen olisi sovellettava tiukkoja vaatimuksia, jotka koskevat sen kolmannen osapuolen soveltuvuutta, jonka vastuulle siirretty toiminto annetaan, sekä sitä asianmukaista pätevyyttä, varovaisuutta ja huolellisuutta, jota säilytysyhteisön olisi noudatettava kyseistä kolmatta osapuolta valitessaan, nimetessään ja valvoessaan. Yhdenmukaisten markkinaolosuhteiden sekä hyvän ja samantasoisen sijoittajansuojan saavuttamiseksi edellytykset olisi saatettava niiden edellytysten mukaisiksi, joita sovelletaan direktiivin 2011/61/EU sekä luottoluokituslaitoksista 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1060/2009 (8) ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 nojalla. Olisi annettava säännökset, joilla varmistetaan, että kolmansilla osapuolilla on käytössään tehtäviensä suorittamiseen tarvitsemansa keinot ja että ne pitävät yhteissijoitusyritysten varat erillään muista varoista.

| (16) | Varojen säilytyksen antamista selvityksen lopullisuudesta maksujärjestelmissä ja arvopaperien selvitysjärjestelmissä 19 päivänä toukokuuta 1998 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/26/EY (9) tarkoitetulle arvopapereiden selvitysjärjestelmän ylläpitäjälle tai vastaavien palvelujen tarjoamisen antamista kolmansien maiden ylläpitämien arvopapereiden selvitysjärjestelmien hoidettavaksi ei olisi katsottava säilytystoimintojen siirtämiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Varojen säilytyksen antamista selvityksen lopullisuudesta maksujärjestelmissä ja arvopaperien selvitysjärjestelmissä 19 päivänä toukokuuta 1998 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/26/EY (9) tarkoitetulle arvopapereiden selvitysjärjestelmän ylläpitäjälle tai vastaavien palvelujen tarjoamisen antamista kolmansien maiden ylläpitämien arvopapereiden selvitysjärjestelmien hoidettavaksi ei olisi katsottava säilytystoimintojen siirtämiseksi.

| (17) | Kolmannen osapuolen, jolle varojen tallessapito siirretään, olisi voitava ylläpitää yhteistä erillistä tiliä, niin sanottua yhteistiliä, useille yhteissijoitusyrityksille. |
| --- | --- |

(17)

Kolmannen osapuolen, jolle varojen tallessapito siirretään, olisi voitava ylläpitää yhteistä erillistä tiliä, niin sanottua yhteistiliä, useille yhteissijoitusyrityksille.

| (18) | Jos säilytys siirretään kolmannelle osapuolelle, on tarpeen varmistaa myös, että kolmanteen osapuoleen sovelletaan toiminnan vakautta koskevaan tehokkaaseen sääntelyyn ja valvontaan liittyviä erityisvaatimuksia. Lisäksi olisi suoritettava säännöllisesti ulkoisia tarkastuksia, jotta varmistettaisiin, että rahoitusvälineet ovat sen kolmannen osapuolen hallussa, jolle säilytys on siirretty. |
| --- | --- |

(18)

Jos säilytys siirretään kolmannelle osapuolelle, on tarpeen varmistaa myös, että kolmanteen osapuoleen sovelletaan toiminnan vakautta koskevaan tehokkaaseen sääntelyyn ja valvontaan liittyviä erityisvaatimuksia. Lisäksi olisi suoritettava säännöllisesti ulkoisia tarkastuksia, jotta varmistettaisiin, että rahoitusvälineet ovat sen kolmannen osapuolen hallussa, jolle säilytys on siirretty.

| (19) | Jotta sijoittajansuoja säilyisi korkeatasoisena, olisi annettava menettelytapoja ja eturistiriitojen hallintaa koskevat säännöt, joita olisi sovellettava kaikissa tilanteissa, myös tallessapitotehtävien siirron yhteydessä. Säännöillä olisi erityisesti varmistettava, että säilytysyhteisön, yhteissijoitusyrityksen ja rahastoyhtiön tehtävät ja toiminnot erotetaan selvästi toisistaan. |
| --- | --- |

(19)

Jotta sijoittajansuoja säilyisi korkeatasoisena, olisi annettava menettelytapoja ja eturistiriitojen hallintaa koskevat säännöt, joita olisi sovellettava kaikissa tilanteissa, myös tallessapitotehtävien siirron yhteydessä. Säännöillä olisi erityisesti varmistettava, että säilytysyhteisön, yhteissijoitusyrityksen ja rahastoyhtiön tehtävät ja toiminnot erotetaan selvästi toisistaan.

| (20) | Jotta varmistettaisiin korkeatasoinen sijoittajansuoja ja turvattaisiin asianmukainen toiminnan vakautta koskeva sääntely ja jatkuva valvonta, olisi laadittava kattava luettelo yhteisöistä, jotka ovat kelpoisia toimimaan säilytysyhteisöinä, jotta ainoastaan luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten sallittaisiin toimia yhteissijoitusyritysten säilytysyhteisöinä. Muita yhteisöjä varten, jotka ovat mahdollisesti aiemmin olleet kelpoisia toimimaan yhteissijoitusyritysten säilytysyhteisöinä, olisi annettava siirtymäsäännökset, jotta ne voisivat muuntua vaatimukset täyttäviksi yhteisöiksi. |
| --- | --- |

(20)

Jotta varmistettaisiin korkeatasoinen sijoittajansuoja ja turvattaisiin asianmukainen toiminnan vakautta koskeva sääntely ja jatkuva valvonta, olisi laadittava kattava luettelo yhteisöistä, jotka ovat kelpoisia toimimaan säilytysyhteisöinä, jotta ainoastaan luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten sallittaisiin toimia yhteissijoitusyritysten säilytysyhteisöinä. Muita yhteisöjä varten, jotka ovat mahdollisesti aiemmin olleet kelpoisia toimimaan yhteissijoitusyritysten säilytysyhteisöinä, olisi annettava siirtymäsäännökset, jotta ne voisivat muuntua vaatimukset täyttäviksi yhteisöiksi.

| (21) | Olisi tarkennettava ja selvennettävä, mikä on yhteissijoitusyrityksen säilytysyhteisön vastuu, jos säilytettävänä oleva rahoitusväline menetetään. Tällaisessa tapauksessa säilytysyhteisöllä olisi oltava velvollisuus palauttaa yhteissijoitusyritykselle samantyyppinen rahoitusväline tai vastaava määrä. Vapautuminen varojen menetykseen liittyvästä vastuusta ei saisi enää olla mahdollista, paitsi jos säilytysyhteisö pystyy osoittamaan, että varojen menetys on ”seurausta ulkopuolisesta tapahtumasta, johon se ei ole kohtuudella voinut vaikuttaa ja jonka seuraukset eivät olisi olleet vältettävissä kaikista kohtuullisiksi katsottavista toimista huolimatta”. Tässä yhteydessä säilytysyhteisöllä ei saisi olla mahdollisuutta vedota sisäisiin tilanteisiin, kuten työntekijän petolliseen toimintaan, vapautuakseen vastuusta. |
| --- | --- |

(21)

Olisi tarkennettava ja selvennettävä, mikä on yhteissijoitusyrityksen säilytysyhteisön vastuu, jos säilytettävänä oleva rahoitusväline menetetään. Tällaisessa tapauksessa säilytysyhteisöllä olisi oltava velvollisuus palauttaa yhteissijoitusyritykselle samantyyppinen rahoitusväline tai vastaava määrä. Vapautuminen varojen menetykseen liittyvästä vastuusta ei saisi enää olla mahdollista, paitsi jos säilytysyhteisö pystyy osoittamaan, että varojen menetys on ”seurausta ulkopuolisesta tapahtumasta, johon se ei ole kohtuudella voinut vaikuttaa ja jonka seuraukset eivät olisi olleet vältettävissä kaikista kohtuullisiksi katsottavista toimista huolimatta”. Tässä yhteydessä säilytysyhteisöllä ei saisi olla mahdollisuutta vedota sisäisiin tilanteisiin, kuten työntekijän petolliseen toimintaan, vapautuakseen vastuusta.

| (22) | Jos säilytysyhteisö siirtää säilytystehtävät ja kolmannen osapuolen säilytettävänä olevat rahoitusvälineet menetetään, säilytysyhteisön olisi oltava tästä vastuussa. Lisäksi olisi vahvistettava, että jos säilytettävänä oleva väline menetetään, säilytysyhteisö on velvollinen palauttamaan samantyyppisen rahoitusvälineen tai vastaavan määrän, vaikka menetys olisi tapahtunut varojen ollessa alisäilyttäjän hallussa. Säilytysyhteisön olisi vapauduttava tästä vastuusta vain, jos se voi osoittaa, että menetys johtui ulkopuolisesta tapahtumasta, johon se ei voinut kohtuudella vaikuttaa ja jonka seuraukset eivät olisi olleet vältettävissä kaikista kohtuullisiksi katsottavista toimista huolimatta. Tässä yhteydessä säilytysyhteisöllä ei saisi olla mahdollisuutta vedota sisäisiin tilanteisiin, kuten työntekijän petolliseen toimintaan, vapautuakseen vastuusta. Vastuusta vapautuminen ei saisi olla mahdollista sääntelyn tai sopimussuhteen perusteella, jos säilytysyhteisö tai sen alisäilyttäjä kadottavat varoja. |
| --- | --- |

(22)

Jos säilytysyhteisö siirtää säilytystehtävät ja kolmannen osapuolen säilytettävänä olevat rahoitusvälineet menetetään, säilytysyhteisön olisi oltava tästä vastuussa. Lisäksi olisi vahvistettava, että jos säilytettävänä oleva väline menetetään, säilytysyhteisö on velvollinen palauttamaan samantyyppisen rahoitusvälineen tai vastaavan määrän, vaikka menetys olisi tapahtunut varojen ollessa alisäilyttäjän hallussa. Säilytysyhteisön olisi vapauduttava tästä vastuusta vain, jos se voi osoittaa, että menetys johtui ulkopuolisesta tapahtumasta, johon se ei voinut kohtuudella vaikuttaa ja jonka seuraukset eivät olisi olleet vältettävissä kaikista kohtuullisiksi katsottavista toimista huolimatta. Tässä yhteydessä säilytysyhteisöllä ei saisi olla mahdollisuutta vedota sisäisiin tilanteisiin, kuten työntekijän petolliseen toimintaan, vapautuakseen vastuusta. Vastuusta vapautuminen ei saisi olla mahdollista sääntelyn tai sopimussuhteen perusteella, jos säilytysyhteisö tai sen alisäilyttäjä kadottavat varoja.

| (23) | Yhteissijoitusyrityksen kaikkien sijoittajien olisi voitava esittää säilytysyhteisön vastuuseen liittyviä vaateita joko suoraan tai välillisesti rahastoyhtiön kautta. Oikeussuojakeinojen käyttö säilytysyhteisöä vastaan ei saisi riippua yhteissijoitusyrityksen oikeudellisesta muodosta (yhtiömuotoisuudesta tai sopimusperusteisuudesta) tai säilytysyhteisön, rahastoyhtiön ja osuudenhaltijoiden välisen oikeudellisen suhteen luonteesta. |
| --- | --- |

(23)

Yhteissijoitusyrityksen kaikkien sijoittajien olisi voitava esittää säilytysyhteisön vastuuseen liittyviä vaateita joko suoraan tai välillisesti rahastoyhtiön kautta. Oikeussuojakeinojen käyttö säilytysyhteisöä vastaan ei saisi riippua yhteissijoitusyrityksen oikeudellisesta muodosta (yhtiömuotoisuudesta tai sopimusperusteisuudesta) tai säilytysyhteisön, rahastoyhtiön ja osuudenhaltijoiden välisen oikeudellisen suhteen luonteesta.

| (24) | Komissio ehdotti 12 päivänä heinäkuuta 2010 muutoksia sijoittajien korvausjärjestelmistä 3 päivänä maaliskuuta 1997 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 97/9/EY (10). On olennaisen tärkeää, että 12 päivänä heinäkuuta 2010 annettua ehdotusta täydennetään selventämällä yhteissijoitusyrityksen säilytysyhteisön ja alisäilyttäjien velvollisuuksia ja vastuun laajuutta, jotta yhteissijoitusyritysten sijoittajille voidaan antaa korkeatasoinen suoja sen varalta, että säilytysyhteisö ei voi täyttää tässä direktiivissä asetettuja velvoitteitaan. |
| --- | --- |

(24)

Komissio ehdotti 12 päivänä heinäkuuta 2010 muutoksia sijoittajien korvausjärjestelmistä 3 päivänä maaliskuuta 1997 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 97/9/EY (10). On olennaisen tärkeää, että 12 päivänä heinäkuuta 2010 annettua ehdotusta täydennetään selventämällä yhteissijoitusyrityksen säilytysyhteisön ja alisäilyttäjien velvollisuuksia ja vastuun laajuutta, jotta yhteissijoitusyritysten sijoittajille voidaan antaa korkeatasoinen suoja sen varalta, että säilytysyhteisö ei voi täyttää tässä direktiivissä asetettuja velvoitteitaan.

| (24 a) | Komission olisi tämän direktiivin säännösten pohjalta, joissa määritetään säilytysyhteisöjen tehtävien ja vastuiden rajat, tarkasteltava, missä tilanteissa yhteissijoitusyrityksen säilytysyhteisön tai alisäilyttäjän maksukyvyttömyys voisi aiheuttaa yhteissijoitusyrityksen osuudenhaltijoille joko niiden osuuksien nettoarvon alennuksena tai muista syistä sellaisia tappioita, joita ei voida näiden säännösten mukaisesti korvata ja jotka näin ollen voisivat edellyttää nykyisten sijoittajien korvausjärjestelmien laajentamista siten, että ne kattavat vakuutuksen tai jonkinlaisen korvauksen, joka suojaa säilyttäjän alisäilyttäjän maksukyvyttömyyttä vastaan. Tarkastelussa olisi edelleen tutkittava, miten voidaan varmistaa, että tällaisissa tilanteissa sijoittajien suoja tai avoimuus on yhdenmukainen riippumatta siitä, millainen välitysketju vallitsee sijoittajan ja maksukyvyttömyyden vaikutuspiiriin kuuluvien siirtokelpoisten arvopapereiden välillä. Kyseisen tarkastelun tulos olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhdessä mahdollisten lainsäädäntöehdotusten kanssa. |
| --- | --- |

(24 a)

Komission olisi tämän direktiivin säännösten pohjalta, joissa määritetään säilytysyhteisöjen tehtävien ja vastuiden rajat, tarkasteltava, missä tilanteissa yhteissijoitusyrityksen säilytysyhteisön tai alisäilyttäjän maksukyvyttömyys voisi aiheuttaa yhteissijoitusyrityksen osuudenhaltijoille joko niiden osuuksien nettoarvon alennuksena tai muista syistä sellaisia tappioita, joita ei voida näiden säännösten mukaisesti korvata ja jotka näin ollen voisivat edellyttää nykyisten sijoittajien korvausjärjestelmien laajentamista siten, että ne kattavat vakuutuksen tai jonkinlaisen korvauksen, joka suojaa säilyttäjän alisäilyttäjän maksukyvyttömyyttä vastaan. Tarkastelussa olisi edelleen tutkittava, miten voidaan varmistaa, että tällaisissa tilanteissa sijoittajien suoja tai avoimuus on yhdenmukainen riippumatta siitä, millainen välitysketju vallitsee sijoittajan ja maksukyvyttömyyden vaikutuspiiriin kuuluvien siirtokelpoisten arvopapereiden välillä. Kyseisen tarkastelun tulos olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhdessä mahdollisten lainsäädäntöehdotusten kanssa.

| (25) | On tarpeen varmistaa, että säilytysyhteisöihin sovelletaan samoja vaatimuksia yhteissijoitusyritysten oikeudellisesta muodosta riippumatta. Yhdenmukaisilla vaatimuksilla olisi parannettava oikeusvarmuutta, lujitettava sijoittajansuojaa ja edistettävä yhdenmukaisia markkinaolosuhteita. Komissio ei ole saanut ilmoitusta, jonka mukaan jokin sijoitusyhtiö olisi käyttänyt hyväkseen poikkeusta yleisestä velvollisuudesta antaa varat säilytysyhteisön haltuun. Sen vuoksi sijoitusyhtiön säilytysyhteisöä koskevia direktiivin 2009/65/EY vaatimuksia olisi pidettävä tarpeettomina. |
| --- | --- |

(25)

On tarpeen varmistaa, että säilytysyhteisöihin sovelletaan samoja vaatimuksia yhteissijoitusyritysten oikeudellisesta muodosta riippumatta. Yhdenmukaisilla vaatimuksilla olisi parannettava oikeusvarmuutta, lujitettava sijoittajansuojaa ja edistettävä yhdenmukaisia markkinaolosuhteita. Komissio ei ole saanut ilmoitusta, jonka mukaan jokin sijoitusyhtiö olisi käyttänyt hyväkseen poikkeusta yleisestä velvollisuudesta antaa varat säilytysyhteisön haltuun. Sen vuoksi sijoitusyhtiön säilytysyhteisöä koskevia direktiivin 2009/65/EY vaatimuksia olisi pidettävä tarpeettomina.

| (26) | Toimivaltaisille viranomaisille olisi annettava seuraamusjärjestelmien lujittamisesta rahoituspalvelujen alalla 8 päivänä joulukuuta 2010 annetun komission tiedonannon mukaisesti valtuudet määrätä taloudellisia seuraamuksia, jotka ovat riittävän suuria ollakseen
  tehokkaita
  , varoittavia ja oikeasuhteisia ja kumotakseen vaatimusten vastaisen käyttäytymisen odotetut hyödyt. |
| --- | --- |

(26)

Toimivaltaisille viranomaisille olisi annettava seuraamusjärjestelmien lujittamisesta rahoituspalvelujen alalla 8 päivänä joulukuuta 2010 annetun komission tiedonannon mukaisesti valtuudet määrätä taloudellisia seuraamuksia, jotka ovat riittävän suuria ollakseen
  tehokkaita
  , varoittavia ja oikeasuhteisia ja kumotakseen vaatimusten vastaisen käyttäytymisen odotetut hyödyt.

| (27) | Sen varmistamiseksi, että seuraamuksia sovelletaan jäsenvaltioissa yhdenmukaisesti, kun päätetään hallinnollisten seuraamusten tai toimenpiteiden tyypistä ja hallinnollisten taloudellisten seuraamusten suuruudesta, jäsenvaltioita olisi vaadittava varmistamaan, että niiden toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon kaikki olennaiset olosuhteet. |
| --- | --- |

(27)

Sen varmistamiseksi, että seuraamuksia sovelletaan jäsenvaltioissa yhdenmukaisesti, kun päätetään hallinnollisten seuraamusten tai toimenpiteiden tyypistä ja hallinnollisten taloudellisten seuraamusten suuruudesta, jäsenvaltioita olisi vaadittava varmistamaan, että niiden toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon kaikki olennaiset olosuhteet.

| (28) | Jotta seuraamuksilla olisi varoittavampi vaikutus suureen yleisöön ja jotta suurelle yleisölle voitaisiin tiedottaa sääntöjen rikkomisista, jotka voivat vahingoittaa sijoittajien suojaa, seuraamukset olisi julkistettava, paitsi tietyissä tarkoin määritellyissä olosuhteissa. Suhteellisuusperiaatteen noudattamisen varmistamiseksi seuraamukset olisi julkistettava nimettöminä, jos julkistamisesta aiheutuisi suhteetonta vahinkoa osapuolille. |
| --- | --- |

(28)

Jotta seuraamuksilla olisi varoittavampi vaikutus suureen yleisöön ja jotta suurelle yleisölle voitaisiin tiedottaa sääntöjen rikkomisista, jotka voivat vahingoittaa sijoittajien suojaa, seuraamukset olisi julkistettava, paitsi tietyissä tarkoin määritellyissä olosuhteissa. Suhteellisuusperiaatteen noudattamisen varmistamiseksi seuraamukset olisi julkistettava nimettöminä, jos julkistamisesta aiheutuisi suhteetonta vahinkoa osapuolille.

| (29) | Mahdollisten rikkomisten havaitsemiseksi toimivaltaisille viranomaisille olisi annettava tarvittavat tutkintavaltuudet, ja niiden olisi luotava tehokkaat mekanismit, joilla kannustetaan ilmoittamaan mahdollisista tai tosiasiallisista rikkomisista. |
| --- | --- |

(29)

Mahdollisten rikkomisten havaitsemiseksi toimivaltaisille viranomaisille olisi annettava tarvittavat tutkintavaltuudet, ja niiden olisi luotava tehokkaat mekanismit, joilla kannustetaan ilmoittamaan mahdollisista tai tosiasiallisista rikkomisista.

| (30) | Tämä direktiivi ei saisi rajoittaa mahdollisia rikosoikeudellisiin seuraamuksiin liittyviä jäsenvaltioiden lainsäädännön säännöksiä. |
| --- | --- |

(30)

Tämä direktiivi ei saisi rajoittaa mahdollisia rikosoikeudellisiin seuraamuksiin liittyviä jäsenvaltioiden lainsäädännön säännöksiä.

| (31) | Tässä direktiivissä kunnioitetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja perusoikeuksia ja noudatetaan siinä tunnustettuja periaatteita, siten kuin Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa määrätään. |
| --- | --- |

(31)

Tässä direktiivissä kunnioitetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja perusoikeuksia ja noudatetaan siinä tunnustettuja periaatteita, siten kuin Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa määrätään.

| (32) | Jotta varmistettaisiin tämän direktiivin tavoitteiden saavuttaminen, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti. Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä valta hyväksyä delegoituja säädöksiä, joissa yksilöidään tiedot, jotka on sisällytettävä säilytysyhteisön ja rahastoyhtiön tai sijoitusyhtiön väliseen vakiosopimukseen, säilytystoimintojen suorittamisen edellytykset mukaan luettuina rahoitusvälinetyypit, joiden olisi kuuluttava säilytysyhteisön säilytystehtävien piiriin, edellytykset, joilla säilytysyhteisö voi hoitaa säilytystehtäviään keskussäilytysyhteisöön kirjattujen rahoitusvälineiden osalta, ja edellytykset, joilla säilytysyhteisön olisi pidettävä tallessa nimellisessä muodossa liikkeeseen lasketut ja liikkeeseenlaskijalle tai rekisteröintiasiamiehelle kirjatut rahoitusvälineet, sekä säilytysyhteisöjen asianmukaista huolellisuutta koskevat tehtävät, tilien erottamista koskeva velvoite, edellytykset, joilla ja olosuhteet, joissa säilytetyt rahoitusvälineet olisi katsottava menetetyiksi, ja sellaisten ulkopuolisten tapahtumien käsite, joihin ei ole kohtuudella voitu vaikuttaa ja joiden seuraukset eivät olisi olleet vältettävissä kaikista kohtuullisiksi katsottavista toimista huolimatta.
  Näillä delegoiduilla säädöksillä olisi annettava ainakin yhtä korkeatasoinen sijoittajansuoja kuin direktiivin 2011/61/EU mukaisesti hyväksytyillä delegoiduilla säädöksillä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.
  Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(32)

Jotta varmistettaisiin tämän direktiivin tavoitteiden saavuttaminen, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti. Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä valta hyväksyä delegoituja säädöksiä, joissa yksilöidään tiedot, jotka on sisällytettävä säilytysyhteisön ja rahastoyhtiön tai sijoitusyhtiön väliseen vakiosopimukseen, säilytystoimintojen suorittamisen edellytykset mukaan luettuina rahoitusvälinetyypit, joiden olisi kuuluttava säilytysyhteisön säilytystehtävien piiriin, edellytykset, joilla säilytysyhteisö voi hoitaa säilytystehtäviään keskussäilytysyhteisöön kirjattujen rahoitusvälineiden osalta, ja edellytykset, joilla säilytysyhteisön olisi pidettävä tallessa nimellisessä muodossa liikkeeseen lasketut ja liikkeeseenlaskijalle tai rekisteröintiasiamiehelle kirjatut rahoitusvälineet, sekä säilytysyhteisöjen asianmukaista huolellisuutta koskevat tehtävät, tilien erottamista koskeva velvoite, edellytykset, joilla ja olosuhteet, joissa säilytetyt rahoitusvälineet olisi katsottava menetetyiksi, ja sellaisten ulkopuolisten tapahtumien käsite, joihin ei ole kohtuudella voitu vaikuttaa ja joiden seuraukset eivät olisi olleet vältettävissä kaikista kohtuullisiksi katsottavista toimista huolimatta.
  Näillä delegoiduilla säädöksillä olisi annettava ainakin yhtä korkeatasoinen sijoittajansuoja kuin direktiivin 2011/61/EU mukaisesti hyväksytyillä delegoiduilla säädöksillä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.
  Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

| (33) | Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (11) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna. |
| --- | --- |

(33)

Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (11) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna.

| (34) | Jäsenvaltiot eivät voi toisistaan riippumattomasti toimimalla riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita eli lisätä sijoittajien yhteissijoitusyrityksiä kohtaan tuntemaa luottamusta tiukentamalla säilytysyhteisöjen tehtäviä ja vastuuta koskevia vaatimuksia, parantamalla rahastoyhtiöiden ja sijoitusyhtiöiden palkka- ja palkkiopolitiikkaa ja ottamalla käyttöön sellaisia seuraamuksia koskevat yhteiset standardit, joita sovelletaan tämän direktiivin säännösten tärkeimpiin rikkomisiin, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutuksen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(34)

Jäsenvaltiot eivät voi toisistaan riippumattomasti toimimalla riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita eli lisätä sijoittajien yhteissijoitusyrityksiä kohtaan tuntemaa luottamusta tiukentamalla säilytysyhteisöjen tehtäviä ja vastuuta koskevia vaatimuksia, parantamalla rahastoyhtiöiden ja sijoitusyhtiöiden palkka- ja palkkiopolitiikkaa ja ottamalla käyttöön sellaisia seuraamuksia koskevat yhteiset standardit, joita sovelletaan tämän direktiivin säännösten tärkeimpiin rikkomisiin, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutuksen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (34 a) | Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti. |
| --- | --- |

(34 a)

Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti.

| (35) | Direktiivi 2009/65/EY olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(35)

Direktiivi 2009/65/EY olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivi 2009/65/EY seuraavasti:

| 1) | Lisätään ▌artiklat seuraavasti:
  ”14 a artikla
  1.   Jäsenvaltioiden on vaadittava, että rahastoyhtiöt laativat palkka- ja palkkiopolitiikan ja -käytännöt, jotka ovat sopusoinnussa moitteettoman ja tehokkaan riskienhallinnan kanssa ja edistävät sitä eivätkä kannusta riskinottoon, joka on ristiriidassa rahastoyhtiöiden hoitamien yhteissijoitusyritysten riskiprofiilien, sääntöjen tai perustamisasiakirjojen kanssa, ja että ne soveltavat tällaista politiikkaa ja tällaisia käytäntöjä.
  2.   Palkkojen
  kiinteiden ja muuttuvien osien ja
  lisäeläke-etuuksien on kuuluttava palkka- ja palkkiopolitiikan ja -käytäntöjen piiriin.
  3.   Palkka- ja palkkiopolitiikkaa ja -käytäntöjä on sovellettava
  seuraaviin
  henkilöstöryhmiin, ▌mukaan luettuina
  työntekijät ja muut henkilöstön jäsenet, esimerkiksi, mutta ei yksinomaan, väliaikainen tai sopimussuhteinen henkilöstö, rahaston tai alarahaston tasolla:










  a) | rahastonhoitajat; |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään ▌artiklat seuraavasti:

”14 a artikla

1.   Jäsenvaltioiden on vaadittava, että rahastoyhtiöt laativat palkka- ja palkkiopolitiikan ja -käytännöt, jotka ovat sopusoinnussa moitteettoman ja tehokkaan riskienhallinnan kanssa ja edistävät sitä eivätkä kannusta riskinottoon, joka on ristiriidassa rahastoyhtiöiden hoitamien yhteissijoitusyritysten riskiprofiilien, sääntöjen tai perustamisasiakirjojen kanssa, ja että ne soveltavat tällaista politiikkaa ja tällaisia käytäntöjä.

2.   Palkkojen
  kiinteiden ja muuttuvien osien ja
  lisäeläke-etuuksien on kuuluttava palkka- ja palkkiopolitiikan ja -käytäntöjen piiriin.

3.   Palkka- ja palkkiopolitiikkaa ja -käytäntöjä on sovellettava
  seuraaviin
  henkilöstöryhmiin, ▌mukaan luettuina
  työntekijät ja muut henkilöstön jäsenet, esimerkiksi, mutta ei yksinomaan, väliaikainen tai sopimussuhteinen henkilöstö, rahaston tai alarahaston tasolla:

a)

rahastonhoitajat;

| b) | muut sellaiset henkilöt kuin rahastonhoitajat, jotka tekevät rahaston riskiasemaan vaikuttavia sijoituspäätöksiä; |
| --- | --- |

b)

muut sellaiset henkilöt kuin rahastonhoitajat, jotka tekevät rahaston riskiasemaan vaikuttavia sijoituspäätöksiä;

| c) | muut sellaiset henkilöt kuin rahastonhoitajat, joilla on valta vaikuttaa henkilöstöön, sijoituspolitiikan neuvonantajat ja analyytikot mukaan lukien; |
| --- | --- |

c)

muut sellaiset henkilöt kuin rahastonhoitajat, joilla on valta vaikuttaa henkilöstöön, sijoituspolitiikan neuvonantajat ja analyytikot mukaan lukien;

| d) | toimiva johto, riskinottajat, valvontatoimintoja hoitavat henkilöt
  ; tai |
| --- | --- |

d)

toimiva johto, riskinottajat, valvontatoimintoja hoitavat henkilöt
  ; tai

| e) | kaikki muut
  työntekijät
  tai henkilöstön jäsenet, esimerkiksi, mutta ei yksinomaan, väliaikainen tai sopimussuhteinen henkilöstö
  , joiden saama kokonaispalkka tai -palkkio sijoittuu samaan palkka- ja palkkiohaarukkaan toimivan johdon ja
  päätöksentekijöiden
  kanssa
  ja joiden ammatillisella toiminnalla on olennainen vaikutus niiden hoitamien rahastoyhtiöiden tai yhteissijoitusyritysten riskiprofiileihin
  . |
| --- | --- |

e)

kaikki muut
  työntekijät
  tai henkilöstön jäsenet, esimerkiksi, mutta ei yksinomaan, väliaikainen tai sopimussuhteinen henkilöstö
  , joiden saama kokonaispalkka tai -palkkio sijoittuu samaan palkka- ja palkkiohaarukkaan toimivan johdon ja
  päätöksentekijöiden
  kanssa
  ja joiden ammatillisella toiminnalla on olennainen vaikutus niiden hoitamien rahastoyhtiöiden tai yhteissijoitusyritysten riskiprofiileihin
  .

4.   ▌Asetuksen (EU) N:o 1095/2010 16 artiklan mukaan EAMV antaa toimivaltaisille viranomaisille ohjeita, jotka ovat 14 b artiklan mukaisia. Ohjeissa otetaan huomioon ▌suosituksessa 2009/384/EYesitetyt moitteetonta palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevat periaatteet sekä rahastoyhtiöiden ja niiden hoitamien yhteissijoitusyritysten koko, sisäinen organisaatio sekä niiden toiminnan luonne, laajuus ja monitahoisuus. Laatiessaan ohjeita EAMV tekee tiivistä yhteistyötä ▌EPV:n kanssa, jotta ohjeet olisivat yhdenmukaiset muita rahoituspalvelualoja, erityisesti luottolaitoksia ja sijoituspalveluyrityksiä varten laadittujen vaatimusten kanssa.

14 b artikla

1.   Laatiessaan ja soveltaessaan 14 a artiklassa tarkoitettua palkka- ja palkkiopolitiikkaa rahastoyhtiöiden on noudatettava seuraavia periaatteita asianmukaisella tavalla ja asianmukaisessa laajuudessa kokoonsa, sisäiseen organisaatioonsa sekä toimintansa luonteeseen, laajuuteen ja monitahoisuuteen nähden:

| a) | palkka- ja palkkiopolitiikka on sopusoinnussa moitteettoman ja tehokkaan riskienhallinnan kanssa ja edistää sitä eikä kannusta riskinottoon, joka on ristiriidassa rahastoyhtiöiden hoitamien yhteissijoitusyritysten riskiprofiilien, sääntöjen tai perustamisasiakirjojen kanssa; |
| --- | --- |

a)

palkka- ja palkkiopolitiikka on sopusoinnussa moitteettoman ja tehokkaan riskienhallinnan kanssa ja edistää sitä eikä kannusta riskinottoon, joka on ristiriidassa rahastoyhtiöiden hoitamien yhteissijoitusyritysten riskiprofiilien, sääntöjen tai perustamisasiakirjojen kanssa;

| b) | palkka- ja palkkiopolitiikka on sopusoinnussa rahastoyhtiön ja sen hoitamien yhteissijoitusyritysten
  ja
  tällaisten yhteissijoitusyritysten sijoittajien liiketoimintastrategian, tavoitteiden, arvojen ja etujen kanssa, ja siihen sisältyy toimenpiteitä eturistiriitojen välttämiseksi; |
| --- | --- |

b)

palkka- ja palkkiopolitiikka on sopusoinnussa rahastoyhtiön ja sen hoitamien yhteissijoitusyritysten
  ja
  tällaisten yhteissijoitusyritysten sijoittajien liiketoimintastrategian, tavoitteiden, arvojen ja etujen kanssa, ja siihen sisältyy toimenpiteitä eturistiriitojen välttämiseksi;

| c) | valvontatoimintoaan hoitava ylin hallintoelin hyväksyy palkka- ja palkkiopolitiikan yleiset periaatteet ja tarkistaa niitä säännöllisin väliajoin ja on vastuussa kyseisen politiikan täytäntöönpanosta
  sekä valvoo sitä. Toimitusjohtaja ja johtoryhmä eivät saa toimia palkka- ja palkkiojärjestelmän ensisijaisina valvojina. Asianomaisten ylimmän hallintoelimen jäsenten ja työntekijöiden, jotka osallistuvat palkka- ja palkkiopolitiikan laatimiseen ja sen täytäntöönpanoon, on oltava riippumattomia ja heillä on oltava riskienhallintaa sekä palkkoja ja palkkioita koskevaa asiantuntemusta. Palkka- ja palkkiopolitiikan yksityiskohdat sekä perusteet, joiden mukaisesti niistä on päätetty, on sisällytettävä sijoittajille annettavia avaintietoja koskevaan asiakirjaan mukaan lukien todisteet 14 a artiklassa lueteltujen periaatteiden noudattamisesta
  ; [tark. 2 – 1 osa] |
| --- | --- |

c)

valvontatoimintoaan hoitava ylin hallintoelin hyväksyy palkka- ja palkkiopolitiikan yleiset periaatteet ja tarkistaa niitä säännöllisin väliajoin ja on vastuussa kyseisen politiikan täytäntöönpanosta
  sekä valvoo sitä. Toimitusjohtaja ja johtoryhmä eivät saa toimia palkka- ja palkkiojärjestelmän ensisijaisina valvojina. Asianomaisten ylimmän hallintoelimen jäsenten ja työntekijöiden, jotka osallistuvat palkka- ja palkkiopolitiikan laatimiseen ja sen täytäntöönpanoon, on oltava riippumattomia ja heillä on oltava riskienhallintaa sekä palkkoja ja palkkioita koskevaa asiantuntemusta. Palkka- ja palkkiopolitiikan yksityiskohdat sekä perusteet, joiden mukaisesti niistä on päätetty, on sisällytettävä sijoittajille annettavia avaintietoja koskevaan asiakirjaan mukaan lukien todisteet 14 a artiklassa lueteltujen periaatteiden noudattamisesta
  ; [tark. 2 – 1 osa]

| d) | palkka- ja palkkiopolitiikan täytäntöönpanosta tehdään vähintään kerran vuodessa keskitetty ja riippumaton sisäinen arviointi, jossa arvioidaan valvontatoimintoaan hoitavan ylimmän hallintoelimen hyväksymien palkka- ja palkkiopolitiikan ja -menettelyjen noudattamista; |
| --- | --- |

d)

palkka- ja palkkiopolitiikan täytäntöönpanosta tehdään vähintään kerran vuodessa keskitetty ja riippumaton sisäinen arviointi, jossa arvioidaan valvontatoimintoaan hoitavan ylimmän hallintoelimen hyväksymien palkka- ja palkkiopolitiikan ja -menettelyjen noudattamista;

| d a) | kattavat, tarkat ja ajantasaiset tiedot palkka- ja palkkiokäytännöistä ilmoitetaan kaikille sidosryhmille pysyvällä välineellä tai verkkosivustolla, ja pyynnöstä toimitetaan maksuton paperituloste; |
| --- | --- |

d a)

kattavat, tarkat ja ajantasaiset tiedot palkka- ja palkkiokäytännöistä ilmoitetaan kaikille sidosryhmille pysyvällä välineellä tai verkkosivustolla, ja pyynnöstä toimitetaan maksuton paperituloste;

| e) | valvontatoimintoihin osallistuva henkilöstö saa korvauksen toimintoihinsa liittyvien tavoitteiden saavuttamisen perusteella riippumatta kyseisen henkilöstön valvomien liiketoiminta-alojen tuloksesta; |
| --- | --- |

e)

valvontatoimintoihin osallistuva henkilöstö saa korvauksen toimintoihinsa liittyvien tavoitteiden saavuttamisen perusteella riippumatta kyseisen henkilöstön valvomien liiketoiminta-alojen tuloksesta;

| f) | palkka- ja palkkiokomitea valvoo suoraan riskienhallintaa ja vaatimusten noudattamista koskevia toimintoja hoitavien ylempien toimihenkilöiden palkkaa ja palkkioita; |
| --- | --- |

f)

palkka- ja palkkiokomitea valvoo suoraan riskienhallintaa ja vaatimusten noudattamista koskevia toimintoja hoitavien ylempien toimihenkilöiden palkkaa ja palkkioita;

| g) | jos palkka ja palkkiot ovat tulosperusteisia, palkan ja palkkioiden kokonaismäärä perustuu arvioon yksilön
  riskimukautetusta
  tuloksesta ja kyseisen liiketoimintayksikön tai yhteissijoitusyrityksen
  riskimukautetusta
  tuloksesta sekä rahastoyhtiön
  riskimukautetusta
  kokonaistuloksesta, ja yksilökohtaista tulosta arvioitaessa otetaan huomioon sekä taloudelliset että muut perusteet; |
| --- | --- |

g)

jos palkka ja palkkiot ovat tulosperusteisia, palkan ja palkkioiden kokonaismäärä perustuu arvioon yksilön
  riskimukautetusta
  tuloksesta ja kyseisen liiketoimintayksikön tai yhteissijoitusyrityksen
  riskimukautetusta
  tuloksesta sekä rahastoyhtiön
  riskimukautetusta
  kokonaistuloksesta, ja yksilökohtaista tulosta arvioitaessa otetaan huomioon sekä taloudelliset että muut perusteet;

| h) | tuloksen arviointi toteutetaan osana rahastoyhtiön hoitamien yhteissijoitusyritysten elinkaaren mukaista monivuotista kehystä, jotta arviointi perustuisi pidemmän aikavälin tulokseen ja jotta palkan ja palkkioiden tulosperusteisten osien suoritus jakautuisi sellaiselle ajanjaksolle, jossa otetaan huomioon rahastoyhtiön hoitamien yhteissijoitusyritysten lunastuspolitiikka
  , yhteissijoitusyritysten pitkän aikavälin tulokset
  ja niiden sijoitusriskit; [tark. 2 – 2 osa] |
| --- | --- |

h)

tuloksen arviointi toteutetaan osana rahastoyhtiön hoitamien yhteissijoitusyritysten elinkaaren mukaista monivuotista kehystä, jotta arviointi perustuisi pidemmän aikavälin tulokseen ja jotta palkan ja palkkioiden tulosperusteisten osien suoritus jakautuisi sellaiselle ajanjaksolle, jossa otetaan huomioon rahastoyhtiön hoitamien yhteissijoitusyritysten lunastuspolitiikka
  , yhteissijoitusyritysten pitkän aikavälin tulokset
  ja niiden sijoitusriskit; [tark. 2 – 2 osa]

| i) | palkan ja palkkioiden taattu muuttuva osa on poikkeus, sitä maksetaan vain uuden henkilöstön palkkaamisen yhteydessä ja ainoastaan ensimmäisenä vuonna; |
| --- | --- |

i)

palkan ja palkkioiden taattu muuttuva osa on poikkeus, sitä maksetaan vain uuden henkilöstön palkkaamisen yhteydessä ja ainoastaan ensimmäisenä vuonna;

| j) | palkan ja palkkioiden kiinteät ja muuttuvat osat tasapainotetaan asianmukaisesti keskenään ja riittävän suuri osuus palkan ja palkkioiden kokonaismäärästä säilytetään kiinteänä, jotta pystytään noudattamaan täysin joustavaa muuttuvan palkitsemisen politiikkaa, jonka mukaisesti muuttuva palkkio-osa voidaan myös jättää maksamatta; |
| --- | --- |

j)

palkan ja palkkioiden kiinteät ja muuttuvat osat tasapainotetaan asianmukaisesti keskenään ja riittävän suuri osuus palkan ja palkkioiden kokonaismäärästä säilytetään kiinteänä, jotta pystytään noudattamaan täysin joustavaa muuttuvan palkitsemisen politiikkaa, jonka mukaisesti muuttuva palkkio-osa voidaan myös jättää maksamatta;

| j a) | muuttuvaan palkkio-osaan sovelletaan o alakohdassa vahvistettuja edellytyksiä, joiden mukaisesti muuttuvan palkkion on pienennyttävä huomattavasti, jos rahastoyhtiön tai yhteissijoitusyrityksen taloudellinen tulos heikkenee tai on tappiollinen, kun otetaan huomioon sekä nykyiset korvaukset että vähennykset aiemmin ansaittujen määrien suorituksissa, myös malus- tai takaisinperintäjärjestelyissä; ’maluksella’ ja ’takaisinperinnällä’ tarkoitetaan EAMV:n ohjeissa 2013/201 määriteltyä malusta ja takaisinperintää; [tark. 2 – 3 osa] |
| --- | --- |

j a)

muuttuvaan palkkio-osaan sovelletaan o alakohdassa vahvistettuja edellytyksiä, joiden mukaisesti muuttuvan palkkion on pienennyttävä huomattavasti, jos rahastoyhtiön tai yhteissijoitusyrityksen taloudellinen tulos heikkenee tai on tappiollinen, kun otetaan huomioon sekä nykyiset korvaukset että vähennykset aiemmin ansaittujen määrien suorituksissa, myös malus- tai takaisinperintäjärjestelyissä; ’maluksella’ ja ’takaisinperinnällä’ tarkoitetaan EAMV:n ohjeissa 2013/201 määriteltyä malusta ja takaisinperintää; [tark. 2 – 3 osa]

| k) | sopimuksen ennenaikaiseen päättymiseen perustuvat maksut perustuvat pidemmän aikavälin tulokseen, ja ne suunnitellaan siten, että epäonnistumista ei palkita; |
| --- | --- |

k)

sopimuksen ennenaikaiseen päättymiseen perustuvat maksut perustuvat pidemmän aikavälin tulokseen, ja ne suunnitellaan siten, että epäonnistumista ei palkita;

| l) | muuttuvia palkkio-osia tai muuttuvien palkkio-osien pooleja laskettaessa käytettäviä tuloksen mittausmenetelmiä voidaan mukauttaa kaikentyyppisten nykyisten ja tulevien riskien valossa; |
| --- | --- |

l)

muuttuvia palkkio-osia tai muuttuvien palkkio-osien pooleja laskettaessa käytettäviä tuloksen mittausmenetelmiä voidaan mukauttaa kaikentyyppisten nykyisten ja tulevien riskien valossa;

| m) | yhteissijoitusyrityksen oikeudellisen muodon sekä sen sääntöjen tai perustamisasiakirjojen mukaan merkittävä osa ja joka tapauksessa vähintään 50 prosenttia kaikista muuttuvista palkkio-osista maksetaan asianomaisen yhteissijoitusyrityksen osuuksina tai vastaavina omistusosuuksina tai osakkeisiin liittyvinä välineinä tai vastaavina muina kuin käteisvälineinä, paitsi jos yhteissijoitusyrityksen hoito muodostaa vain alle 50 prosenttia rahastoyhtiön hoitamasta kokonaissalkusta, jolloin 50 prosentin vähimmäisrajaa ei sovelleta.
  Tässä alakohdassa tarkoitettuihin välineisiin sovelletaan asianmukaista yhtiöön jätettävää voittoa koskevaa politiikkaa, jonka tarkoituksena on saada kannustimet vastaamaan rahastoyhtiön ja sen hoitamien yhteissijoitusyritysten sekä niiden sijoittajien etuja. Jäsenvaltiot tai niiden toimivaltaiset viranomaiset voivat asettaa rajoituksia näiden välineiden tyypeille ja rakenteille tai tarpeen mukaan kieltää tietyt välineet. Tätä kohtaa sovelletaan sekä n alakohdan mukaisesti lykättyyn muuttuvan palkkio-osan osuuteen että lykkäämättömän muuttuvan palkkio-osan osuuteen; |
| --- | --- |

m)

yhteissijoitusyrityksen oikeudellisen muodon sekä sen sääntöjen tai perustamisasiakirjojen mukaan merkittävä osa ja joka tapauksessa vähintään 50 prosenttia kaikista muuttuvista palkkio-osista maksetaan asianomaisen yhteissijoitusyrityksen osuuksina tai vastaavina omistusosuuksina tai osakkeisiin liittyvinä välineinä tai vastaavina muina kuin käteisvälineinä, paitsi jos yhteissijoitusyrityksen hoito muodostaa vain alle 50 prosenttia rahastoyhtiön hoitamasta kokonaissalkusta, jolloin 50 prosentin vähimmäisrajaa ei sovelleta.

Tässä alakohdassa tarkoitettuihin välineisiin sovelletaan asianmukaista yhtiöön jätettävää voittoa koskevaa politiikkaa, jonka tarkoituksena on saada kannustimet vastaamaan rahastoyhtiön ja sen hoitamien yhteissijoitusyritysten sekä niiden sijoittajien etuja. Jäsenvaltiot tai niiden toimivaltaiset viranomaiset voivat asettaa rajoituksia näiden välineiden tyypeille ja rakenteille tai tarpeen mukaan kieltää tietyt välineet. Tätä kohtaa sovelletaan sekä n alakohdan mukaisesti lykättyyn muuttuvan palkkio-osan osuuteen että lykkäämättömän muuttuvan palkkio-osan osuuteen;

| n) | merkittävä osa eli vähintään
  25 prosenttia
  muuttuvan palkkio-osan maksamisesta lykätään ajanjaksolle, joka on asianmukainen kyseisen yhteissijoitusyrityksen elinkaareen ja lunastuspolitiikkaan nähden, ja se mukautetaan oikealla tavalla kyseisen yhteissijoitusyrityksen riskien luonteeseen.
  Tässä alakohdassa tarkoitetun ajanjakson on oltava vähintään kolmesta viiteen vuotta, paitsi jos kyseisen yhteissijoitusyrityksen elinkaari on lyhyempi; maksamista koskevien lykkäämisjärjestelyjen mukaisesti maksettavan palkan ja palkkioiden käyttöoikeus syntyy maksujen suhteessa; jos muuttuva palkkio-osa on erityisen suuri, määrästä jaksotetaan vähintään 60 prosenttia; |
| --- | --- |

n)

merkittävä osa eli vähintään
  25 prosenttia
  muuttuvan palkkio-osan maksamisesta lykätään ajanjaksolle, joka on asianmukainen kyseisen yhteissijoitusyrityksen elinkaareen ja lunastuspolitiikkaan nähden, ja se mukautetaan oikealla tavalla kyseisen yhteissijoitusyrityksen riskien luonteeseen.

Tässä alakohdassa tarkoitetun ajanjakson on oltava vähintään kolmesta viiteen vuotta, paitsi jos kyseisen yhteissijoitusyrityksen elinkaari on lyhyempi; maksamista koskevien lykkäämisjärjestelyjen mukaisesti maksettavan palkan ja palkkioiden käyttöoikeus syntyy maksujen suhteessa; jos muuttuva palkkio-osa on erityisen suuri, määrästä jaksotetaan vähintään 60 prosenttia;

| o) | muuttuva palkkio-osa, johon sisältyy osuus, jonka maksamista on lykätty, maksetaan tai oikeus siihen syntyy ainoastaan, jos se on kestävää rahastoyhtiön taloudellisen kokonaistilanteen huomioon ottaen ja perusteltua kyseisen liiketoimintayksikön, yhteissijoitusyrityksen ja yksilön tuloksen huomioon ottaen.
  Muuttuvan palkkio-osan kokonaismäärä pienenee huomattavasti, jos rahastoyhtiön tai yhteissijoitusyrityksen taloudellinen tulos heikkenee tai on tappiollinen, kun otetaan huomioon sekä nykyiset korvaukset että vähennykset aiemmin ansaittujen määrien suorituksissa, mukaan luettuina malus- tai takaisinperintäjärjestelyissä; |
| --- | --- |

o)

muuttuva palkkio-osa, johon sisältyy osuus, jonka maksamista on lykätty, maksetaan tai oikeus siihen syntyy ainoastaan, jos se on kestävää rahastoyhtiön taloudellisen kokonaistilanteen huomioon ottaen ja perusteltua kyseisen liiketoimintayksikön, yhteissijoitusyrityksen ja yksilön tuloksen huomioon ottaen.

Muuttuvan palkkio-osan kokonaismäärä pienenee huomattavasti, jos rahastoyhtiön tai yhteissijoitusyrityksen taloudellinen tulos heikkenee tai on tappiollinen, kun otetaan huomioon sekä nykyiset korvaukset että vähennykset aiemmin ansaittujen määrien suorituksissa, mukaan luettuina malus- tai takaisinperintäjärjestelyissä;

| p) | eläkepolitiikka on sopusoinnussa rahastoyhtiön ja sen hoitamien yhteissijoitusyritysten liiketoimintastrategian, tavoitteiden, arvojen ja pitkän aikavälin etujen kanssa.
  Jos työntekijä lähtee rahastoyhtiön palveluksesta ennen eläkeikää, kyseisen rahastoyhtiön olisi pidettävä harkinnanvaraiset eläke-etuudet hallussaan viiden vuoden ajan m alakohdassa määriteltyinä välineinä. Jos työntekijä saavuttaa eläkeiän, harkinnanvaraiset eläke-etuudet olisi maksettava työntekijälle m alakohdassa määriteltyinä välineinä viiden vuoden säilytysajan mukaisesti; |
| --- | --- |

p)

eläkepolitiikka on sopusoinnussa rahastoyhtiön ja sen hoitamien yhteissijoitusyritysten liiketoimintastrategian, tavoitteiden, arvojen ja pitkän aikavälin etujen kanssa.

Jos työntekijä lähtee rahastoyhtiön palveluksesta ennen eläkeikää, kyseisen rahastoyhtiön olisi pidettävä harkinnanvaraiset eläke-etuudet hallussaan viiden vuoden ajan m alakohdassa määriteltyinä välineinä. Jos työntekijä saavuttaa eläkeiän, harkinnanvaraiset eläke-etuudet olisi maksettava työntekijälle m alakohdassa määriteltyinä välineinä viiden vuoden säilytysajan mukaisesti;

| q) | henkilöstöltä on vaadittava sitoumus siitä, ettei se käytä henkilökohtaisia suojausstrategioita tai palkkaan ja palkkioihin liittyvää vakuutusta ja vastuuvakuutusta palkka- ja palkkiojärjestelyihinsä sisältyvien riskinsovittamisvaikutusten vähentämiseksi; |
| --- | --- |

q)

henkilöstöltä on vaadittava sitoumus siitä, ettei se käytä henkilökohtaisia suojausstrategioita tai palkkaan ja palkkioihin liittyvää vakuutusta ja vastuuvakuutusta palkka- ja palkkiojärjestelyihinsä sisältyvien riskinsovittamisvaikutusten vähentämiseksi;

| r) | muuttuvaa palkkio-osaa ei makseta sellaisten välineiden tai menetelmien kautta, joiden avulla voidaan välttää tämän direktiivin vaatimukset. |
| --- | --- |

r)

muuttuvaa palkkio-osaa ei makseta sellaisten välineiden tai menetelmien kautta, joiden avulla voidaan välttää tämän direktiivin vaatimukset.

1 a.
     
  EAMV valvoo yhteistyössä toimivaltaisten viranomaisten kanssa 14 a artiklassa tarkoitettua palkka- ja palkkiopolitiikkaa. Jos 14 a artiklaa ja tätä artiklaa rikotaan, EAMV voi toimia asetuksen (EU) N:o 1095/2010 17 artiklassa sille annettujen valtuuksien mukaisesti ja erityisesti antaa toimivaltaisille viranomaisille suosituksia tietyn palkka- ja palkkiopolitiikan väliaikaisesta kieltämisestä tai rajoittamisesta.

1 b.
     
  [Yhteissijoitusyrityksen / rahastoyhtiön / palkka- ja palkkiokomitean] on annettava sijoittajille vuosittain pysyvällä välineellä tietoa yhteissijoitusyrityksen 14 a artiklassa tarkoitetun henkilöstön palkka- ja palkkiopolitiikasta ja ilmoitettava, miten palkat ja palkkiot on laskettu.

1 c.
     
  Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltainen viranomainen voi vaatia [yhteissijoitusyritystä / rahastoyhtiötä / palkka- ja palkkiokomiteaa] selvittämään kirjallisesti, miten jokin tietty muuttuva palkkiokokonaisuus on yhdenmukainen sen velvoitteen kanssa, joka koskee sellaisen palkka- ja palkkiopolitiikan omaksumista, jolla

| a) | edistetään moitteetonta ja tehokasta riskienhallintaa; |
| --- | --- |

a)

edistetään moitteetonta ja tehokasta riskienhallintaa;

| b) | ei kannusteta riskinottoon, joka on ristiriidassa niiden hoitamien yhteissijoitusyritysten sääntöjen tai perustamisasiakirjojen kanssa ja/tai kunkin tällaisen yhteissijoitusyrityksen riskiprofiiliin kanssa. |
| --- | --- |

b)

ei kannusteta riskinottoon, joka on ristiriidassa niiden hoitamien yhteissijoitusyritysten sääntöjen tai perustamisasiakirjojen kanssa ja/tai kunkin tällaisen yhteissijoitusyrityksen riskiprofiiliin kanssa.

EAMV:n on sisällytettävä, tiiviissä yhteistyössä EPV:n kanssa, palkka- ja palkkiopolitiikasta antamaansa neuvontaan tiedot siitä, miten erilaisia alakohtaisia palkkoja ja palkkioita koskevia periaatteita, kuten esimerkiksi direktiiveissä 2011/61/EU ja 2013/36/EU säädettyjä periaatteita, on sovellettava silloin, kun työntekijät tai muut henkilöstöryhmät suorittavat tehtäviä, joita koskevat erilaiset alakohtaiset palkkoja ja palkkioita koskevat periaatteet. [tark. 3]

2.   Edellä 1 kohdassa esitettyjä periaatteita sovelletaan kaikentyyppisiin rahastoyhtiöiden maksamiin palkkoihin ja palkkioihin ja yhteissijoitusyrityksen osuuksien tai osakkeiden siirtoihin, jotka tehdään sellaisten henkilöstöryhmien etuuksiin, joiden ammatillisella toiminnalla on olennainen vaikutus ▌niiden hoitamien yhteissijoitusyritysten
  riskiprofiiliin tai
  riskiprofiileihin, ja joihin luetaan mukaan toimiva johto, riskinottajat, valvontatoimintoja hoitavat henkilöt sekä työntekijät, joiden saama kokonaispalkka tai -palkkio sijoittuu samaan palkka- ja palkkiohaarukkaan toimivan johdon ja riskinottajien kanssa.

3.   Rahastoyhtiöiden, jotka ovat merkittäviä kokonsa tai hoitamiensa yhteissijoitusyritysten koon, sisäisen organisaationsa sekä toimintansa luonteen, laajuuden ja monitahoisuuden perusteella, on perustettava palkka- ja palkkiokomitea. Palkka- ja palkkiokomitea on muodostettava siten, että se kykenee pätevästi ja riippumattomasti arvioimaan palkka- ja palkkiopolitiikkaa ja -käytäntöjä sekä riskienhallintaa varten luotuja kannustimia.

Palkka- ja palkkiokomitea
  , joka perustetaan soveltuvissa tapauksissa EAMV:n ohjeiden mukaisesti,
  on vastuussa palkkaa ja palkkioita koskevien päätösten valmistelusta, mukaan luettuina päätökset, jotka vaikuttavat rahastoyhtiön tai kyseisen yhteissijoitusyrityksen riskeihin ja riskienhallintaan ja jotka valvontatoimintoaan hoitavan ylimmän hallintoelimen on tehtävä. Palkka- ja palkkiokomitean puheenjohtajana toimii ylimmän hallintoelimen jäsen, joka ei kuulu toimivaan johtoon kyseisessä rahastoyhtiössä. Palkka- ja palkkiokomitean jäsenten on oltava ylimmän hallintoelimen jäseniä, jotka eivät kuulu toimivaan johtoon kyseisessä rahastoyhtiössä.
  Palkka- ja palkkiokomiteassa on oltava työntekijöiden edustajia, ja sen on varmistettava, että osakkaat voivat sen sääntöjen nojalla toimia yhdessä. Kyseisiä päätöksiä valmistellessaan palkka- ja palkkiokomitean on otettava huomioon sidosryhmien ja sijoittajien edut sekä yleinen etu pitkällä aikavälillä.
  ”

| 2) | Korvataan 20 artiklan 1 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säilytysyhteisön kanssa tehty kirjallinen sopimus;”. |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 20 artiklan 1 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

22 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säilytysyhteisön kanssa tehty kirjallinen sopimus;”.

| 3) | Korvataan 22 artikla seuraavasti:
  ”22 artikla
  1.   Sijoitusyhtiön ja jokaisen hoitamansa sijoitusrahaston osalta rahoitusyhtiön on varmistettava, että sille nimetään yksi säilytysyhteisö tämän luvun säännösten mukaisesti.
  2.   Säilytysyhteisö on nimettävä kirjallisella sopimuksella.
  Sopimuksessa on oltava säännöt, joissa vahvistetaan sellainen tietojenvaihto, joka katsotaan tarpeelliseksi, jotta säilytysyhteisö voisi hoitaa sen yhteissijoitusyrityksen osalta, jolle se on nimetty säilytysyhteisöksi, sille tässä direktiivissä ja muissa sellaisissa laeissa, asetuksissa ja hallinnollisissa määräyksissä annetut tehtävät, jotka koskevat säilytysyhteisöjä yhteissijoitusyrityksen kotijäsenvaltioissa.
  3.   Säilytysyhteisön on






  a) | varmistettava, että yhteissijoitusyrityksen osuuksien myynneissä, liikkeeseenlaskuissa, takaisinostoissa, lunastuksissa ja peruutuksissa noudatetaan sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä ja rahaston sääntöjä tai perustamisasiakirjoja; |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan 22 artikla seuraavasti:

”22 artikla

1.   Sijoitusyhtiön ja jokaisen hoitamansa sijoitusrahaston osalta rahoitusyhtiön on varmistettava, että sille nimetään yksi säilytysyhteisö tämän luvun säännösten mukaisesti.

2.   Säilytysyhteisö on nimettävä kirjallisella sopimuksella.

Sopimuksessa on oltava säännöt, joissa vahvistetaan sellainen tietojenvaihto, joka katsotaan tarpeelliseksi, jotta säilytysyhteisö voisi hoitaa sen yhteissijoitusyrityksen osalta, jolle se on nimetty säilytysyhteisöksi, sille tässä direktiivissä ja muissa sellaisissa laeissa, asetuksissa ja hallinnollisissa määräyksissä annetut tehtävät, jotka koskevat säilytysyhteisöjä yhteissijoitusyrityksen kotijäsenvaltioissa.

3.   Säilytysyhteisön on

a)

varmistettava, että yhteissijoitusyrityksen osuuksien myynneissä, liikkeeseenlaskuissa, takaisinostoissa, lunastuksissa ja peruutuksissa noudatetaan sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä ja rahaston sääntöjä tai perustamisasiakirjoja;

| b) | varmistettava, että yhteissijoitusyrityksen osuuksien arvo lasketaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön, rahaston sääntöjen tai perustamisasiakirjojen mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

varmistettava, että yhteissijoitusyrityksen osuuksien arvo lasketaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön, rahaston sääntöjen tai perustamisasiakirjojen mukaisesti;

| c) | noudatettava rahastoyhtiön tai sijoitusyhtiön antamia määräyksiä, jolleivät ne ole sovellettavan kansallisen lainsäädännön tai rahaston sääntöjen tai perustamisasiakirjojen vastaisia; |
| --- | --- |

c)

noudatettava rahastoyhtiön tai sijoitusyhtiön antamia määräyksiä, jolleivät ne ole sovellettavan kansallisen lainsäädännön tai rahaston sääntöjen tai perustamisasiakirjojen vastaisia;

| d) | varmistettava, että yhteissijoitusyrityksen varoja koskeviin toimiin liittyvät maksut suoritetaan yhteissijoitusyritykselle yleisesti käytettyjen määräaikojen kuluessa; |
| --- | --- |

d)

varmistettava, että yhteissijoitusyrityksen varoja koskeviin toimiin liittyvät maksut suoritetaan yhteissijoitusyritykselle yleisesti käytettyjen määräaikojen kuluessa;

| e) | varmistettava, että yhteissijoitusyrityksen tulot käytetään sovellettavan kansallisen lainsäädännön ja rahaston sääntöjen tai perustamisasiakirjojen mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

varmistettava, että yhteissijoitusyrityksen tulot käytetään sovellettavan kansallisen lainsäädännön ja rahaston sääntöjen tai perustamisasiakirjojen mukaisesti.

4.   Säilytysyhteisön on varmistettava, että yhteissijoitusyrityksen rahavirtoja seurataan asianmukaisesti, ja sen on varmistettava erityisesti, että kaikki yhteissijoitusyrityksen osuuksien merkitsemisen yhteydessä sijoittajien suorittamat tai näiden lukuun suoritetut maksut on vastaanotettu ja että kaikki yhteissijoitusyrityksen rahat on kirjattu hoitotileille, jotka täyttävät seuraavat edellytykset:

| a) | ne on avattu yhteissijoitusyrityksen tai yhteissijoitusyrityksen lukuun toimivan rahastoyhtiön tai yhteissijoitusyrityksen lukuun toimivan säilytysyhteisön nimissä; |
| --- | --- |

a)

ne on avattu yhteissijoitusyrityksen tai yhteissijoitusyrityksen lukuun toimivan rahastoyhtiön tai yhteissijoitusyrityksen lukuun toimivan säilytysyhteisön nimissä;

| b) | ne on avattu direktiivin 2006/73/EY(*) 18 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetussa yhteisössä; ja |
| --- | --- |

b)

ne on avattu direktiivin 2006/73/EY(*) 18 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetussa yhteisössä; ja

| c) | niitä ylläpidetään direktiivin 2006/73/EY 16 artiklassa säädettyjen periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

niitä ylläpidetään direktiivin 2006/73/EY 16 artiklassa säädettyjen periaatteiden mukaisesti.

Jos hoitotilit avataan yhteissijoitusyrityksen lukuun toimivan säilytysyhteisön nimissä, ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisön rahoja ja säilytysyhteisön omia rahoja ei saa kirjata tällaisille tileille.

5.   Yhteissijoitusyrityksen varat on annettava säilytysyhteisön tallessapidettäviksi seuraavasti:

| a) | niiden
  [rahoitusvälineiden markkinoista ... päivänä ...kuuta ... annetussa] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o .../2013 [rahoitusmarkkina-asetus] määriteltyjen
  rahoitusvälineiden osalta, joita voidaan pitää säilytyksessä, säilytysyhteisön on






  i) | pidettävä säilytyksessä kaikkia rahoitusvälineitä, jotka voidaan kirjata säilytysyhteisön kirjanpitoon avatulle rahoitusvälinetilille, ja kaikkia rahoitusvälineitä, jotka voidaan fyysisesti toimittaa säilytysyhteisölle; |
| --- | --- | --- |

a)

niiden
  [rahoitusvälineiden markkinoista ... päivänä ...kuuta ... annetussa] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o .../2013 [rahoitusmarkkina-asetus] määriteltyjen
  rahoitusvälineiden osalta, joita voidaan pitää säilytyksessä, säilytysyhteisön on

i)

pidettävä säilytyksessä kaikkia rahoitusvälineitä, jotka voidaan kirjata säilytysyhteisön kirjanpitoon avatulle rahoitusvälinetilille, ja kaikkia rahoitusvälineitä, jotka voidaan fyysisesti toimittaa säilytysyhteisölle;

| ii) | varmistettava, että kaikki rahoitusvälineet, jotka voidaan kirjata säilytysyhteisön kirjanpitoon avatulle rahoitusvälinetilille, kirjataan säilytysyhteisön kirjanpitoon yhteissijoitusyrityksen tai sen lukuun toimivan rahastoyhtiön nimissä avatuille erillisille tileille direktiivin 2006/73/EY 16 artiklassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti, jotta niiden voidaan milloin tahansa todeta selkeästi kuuluvan yhteissijoitusyritykselle sovellettavan lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

varmistettava, että kaikki rahoitusvälineet, jotka voidaan kirjata säilytysyhteisön kirjanpitoon avatulle rahoitusvälinetilille, kirjataan säilytysyhteisön kirjanpitoon yhteissijoitusyrityksen tai sen lukuun toimivan rahastoyhtiön nimissä avatuille erillisille tileille direktiivin 2006/73/EY 16 artiklassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti, jotta niiden voidaan milloin tahansa todeta selkeästi kuuluvan yhteissijoitusyritykselle sovellettavan lainsäädännön mukaisesti;

| b) | muiden varojen osalta säilytysyhteisön on






  i) | todennettava, että yhteissijoitusyritys tai sen lukuun toimiva rahastoyhtiö omistaa varat, arvioimalla yhteissijoitusyrityksen tai rahastoyhtiön toimittamien tietojen tai asiakirjojen perusteella ja ulkopuolisen näytön perusteella, jos sellaista on saatavilla, omistaako yhteissijoitusyritys tai sen lukuun toimiva rahastoyhtiö tällaiset varat; |
| --- | --- | --- |

b)

muiden varojen osalta säilytysyhteisön on

i)

todennettava, että yhteissijoitusyritys tai sen lukuun toimiva rahastoyhtiö omistaa varat, arvioimalla yhteissijoitusyrityksen tai rahastoyhtiön toimittamien tietojen tai asiakirjojen perusteella ja ulkopuolisen näytön perusteella, jos sellaista on saatavilla, omistaako yhteissijoitusyritys tai sen lukuun toimiva rahastoyhtiö tällaiset varat;

| ii) | pidettävä kirjaa niistä varoista, joiden osalta se katsoo, että yhteissijoitusyritys tai sen lukuun toimiva rahastoyhtiö omistaa tällaiset varat, ja pidettävä kirjanpitonsa ajan tasalla. |
| --- | --- |

ii)

pidettävä kirjaa niistä varoista, joiden osalta se katsoo, että yhteissijoitusyritys tai sen lukuun toimiva rahastoyhtiö omistaa tällaiset varat, ja pidettävä kirjanpitonsa ajan tasalla.

5 a.
     
  Säilytysyhteisön on toimitettava rahastoyhtiölle säännöllisin väliajoin kattava luettelo kaikista yhteissijoitusyrityksen nimissä pidetyistä varoista.

5 b.
     
  Säilytysyhteisö tai sellainen kolmas säilytysyhteisö, jolle säilytys on siirretty, ei saa käyttää säilytysyhteisöllä säilytettävänä olevia rahoitusvälineitä uudelleen omaan lukuunsa.

Tässä artiklassa uudelleen käyttämisellä tarkoitetaan kaikkea yhden liiketoimen yhteydessä toimitettujen rahoitusvälineiden käyttämistä vakuutena toisen liiketoimen yhteydessä kuten, mutta ei yksinomaan, siirtäminen, vakuudeksi antaminen, myyminen ja lainaaminen.

6.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että säilytysyhteisön
  ja/tai minkä tahansa yhteissijoitusyritykselle kuuluvia rahoitusvälineitä säilyttävän säännellyn yhteisön
  maksukyvyttömyystapauksessa
  säilytyksessä pidetyt
  yhteissijoitusyrityksen
  rahoitusvälineet
  eivät ole jaettavissa säilytysyhteisön
  tai säännellyn yhteisön
  velkojille eivätkä realisoitavissa näiden hyväksi.

7.   Säilytysyhteisö ei saa siirtää 3 ja 4 artiklassa tarkoitettuja toimintojaan kolmansille osapuolille.

Säilytysyhteisö voi siirtää 5 kohdassa tarkoitetut toiminnot kolmansille osapuolille ainoastaan, jos

| a) | tehtäviä ei siirretä tämän direktiivin vaatimusten välttämiseksi; |
| --- | --- |

a)

tehtäviä ei siirretä tämän direktiivin vaatimusten välttämiseksi;

| b) | säilytysyhteisö voi osoittaa, että siirrolle on objektiivinen peruste; |
| --- | --- |

b)

säilytysyhteisö voi osoittaa, että siirrolle on objektiivinen peruste;

| c) | säilytysyhteisö on noudattanut kaikkea asianmukaista pätevyyttä, varovaisuutta ja huolellisuutta valitessaan ja nimetessään kolmannen osapuolen, jolle se haluaa siirtää osan tehtävistään, ja se noudattaa edelleen kaikkea asianmukaista pätevyyttä, varovaisuutta ja huolellisuutta arvioidessaan säännöllisesti ja valvoessaan jatkuvasti kolmatta osapuolta, jolle se on siirtänyt osan tehtävistään, ja kolmannen osapuolen järjestelyjä sille siirrettyjen asioiden osalta. |
| --- | --- |

c)

säilytysyhteisö on noudattanut kaikkea asianmukaista pätevyyttä, varovaisuutta ja huolellisuutta valitessaan ja nimetessään kolmannen osapuolen, jolle se haluaa siirtää osan tehtävistään, ja se noudattaa edelleen kaikkea asianmukaista pätevyyttä, varovaisuutta ja huolellisuutta arvioidessaan säännöllisesti ja valvoessaan jatkuvasti kolmatta osapuolta, jolle se on siirtänyt osan tehtävistään, ja kolmannen osapuolen järjestelyjä sille siirrettyjen asioiden osalta.

Säilytysyhteisö voi siirtää 5 kohdassa tarkoitetut toiminnot ainoastaan sellaiselle kolmannelle osapuolelle, joka jatkuvasti täyttää seuraavat edellytykset sille siirrettyjen tehtävien hoitamisen aikana:

| a) | kolmannella osapuolella on rakenteet ja asiantuntemus, jotka ovat riittävät ja oikeasuhteiset sille uskottujen yhteissijoitusyrityksen tai sen lukuun toimivan rahastoyhtiön varojen luonteeseen ja monitahoisuuteen nähden; |
| --- | --- |

a)

kolmannella osapuolella on rakenteet ja asiantuntemus, jotka ovat riittävät ja oikeasuhteiset sille uskottujen yhteissijoitusyrityksen tai sen lukuun toimivan rahastoyhtiön varojen luonteeseen ja monitahoisuuteen nähden;

| b) | 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen säilytystehtävien osalta kolmas osapuoli on tehokkaan toiminnan vakautta koskevan sääntelyn, vähimmäispääomavaatimukset mukaan luettuina, ja valvonnan alainen asianomaisella oikeudenkäyttöalueella; |
| --- | --- |

b)

5 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen säilytystehtävien osalta kolmas osapuoli on tehokkaan toiminnan vakautta koskevan sääntelyn, vähimmäispääomavaatimukset mukaan luettuina, ja valvonnan alainen asianomaisella oikeudenkäyttöalueella;

| c) | kolmannelle osapuolelle tehdään
  5 kohdassa
  tarkoitettujen säilytystehtävien osalta määräajoin ulkopuolinen tarkastus sen varmistamiseksi, että rahoitusvälineet ovat sen hallussa; |
| --- | --- |

c)

kolmannelle osapuolelle tehdään
  5 kohdassa
  tarkoitettujen säilytystehtävien osalta määräajoin ulkopuolinen tarkastus sen varmistamiseksi, että rahoitusvälineet ovat sen hallussa;

| d) | kolmas osapuoli erottaa säilytysyhteisön asiakkaiden varat omista varoistaan ja säilytysyhteisön varoista siten, että niiden voidaan milloin tahansa todeta selkeästi kuuluvan tietyn säilytysyhteisön asiakkaille; |
| --- | --- |

d)

kolmas osapuoli erottaa säilytysyhteisön asiakkaiden varat omista varoistaan ja säilytysyhteisön varoista siten, että niiden voidaan milloin tahansa todeta selkeästi kuuluvan tietyn säilytysyhteisön asiakkaille;

| e) | toteuttaa EAMV:n ohjeisiin perustuvat riittävät järjestelyt, jotta
  kolmannen osapuolen maksukyvyttömyystapauksessa kolmannen osapuolen säilyttämät yhteissijoitusyrityksen varat eivät ole jaettavissa säilytysyhteisön velkojille eivätkä realisoitavissa näiden hyväksi; |
| --- | --- |

e)

toteuttaa EAMV:n ohjeisiin perustuvat riittävät järjestelyt, jotta
  kolmannen osapuolen maksukyvyttömyystapauksessa kolmannen osapuolen säilyttämät yhteissijoitusyrityksen varat eivät ole jaettavissa säilytysyhteisön velkojille eivätkä realisoitavissa näiden hyväksi;

| f) | kolmas osapuoli noudattaa tämän artiklan 5 kohdassa ja 25 artiklassa säädettyjä yleisiä velvoitteita ja kieltoja. |
| --- | --- |

f)

kolmas osapuoli noudattaa tämän artiklan 5 kohdassa ja 25 artiklassa säädettyjä yleisiä velvoitteita ja kieltoja.

Edellä olevan e alakohdan soveltamiseksi EAMV antaa asetuksen (EU) N:o 1095/2010 16 artiklan mukaisesti toimivaltaisille viranomaisille osoitettuja ohjeita kolmannen osapuolen maksukyvyttömyystapausta koskevista riittävistä järjestelyistä.

Sen estämättä, mitä kolmannen alakohdan b alakohdassa säädetään, jos kolmannen maan lainsäädännössä edellytetään, että paikallinen yhteisö säilyttää tiettyjä rahoitusvälineitä, eikä mikään paikallinen yhteisö täytä
  kolmannen alakohdan a–f alakohdassa
  tarkoitettuja tehtävien siirtämistä koskevia vaatimuksia, säilytysyhteisö voi siirtää toimintojaan tällaiselle paikalliselle yhteisölle seuraavia vaatimuksia noudattaen vain siinä laajuudessa kuin kolmannen maan lainsäädäntö sitä edellyttää ja vain niin kauan kuin siirtämistä koskevia vaatimuksia täyttäviä paikallisia yhteisöjä ei ole olemassa:

| i) | asianomaisen yhteissijoitusyrityksen sijoittajille on ennen sijoituksen tekemistä asianmukaisesti ilmoitettu toimintojen siirtämisestä, joka on tarpeen kolmannen maan lainsäädännön lakisääteisten rajoitusten vuoksi, sekä tilanteista, joissa se on perusteltua
  ja siirtämiseen liittyvistä riskeistä
  ; |
| --- | --- |

i)

asianomaisen yhteissijoitusyrityksen sijoittajille on ennen sijoituksen tekemistä asianmukaisesti ilmoitettu toimintojen siirtämisestä, joka on tarpeen kolmannen maan lainsäädännön lakisääteisten rajoitusten vuoksi, sekä tilanteista, joissa se on perusteltua
  ja siirtämiseen liittyvistä riskeistä
  ;

| ii) | yhteissijoitusyritys tai sen lukuun toimiva rahastoyhtiö on määrännyt säilytysyhteisön siirtämään tällaisten rahoitusvälineiden säilytyksen tällaiselle paikalliselle yhteisölle. |
| --- | --- |

ii)

yhteissijoitusyritys tai sen lukuun toimiva rahastoyhtiö on määrännyt säilytysyhteisön siirtämään tällaisten rahoitusvälineiden säilytyksen tällaiselle paikalliselle yhteisölle.

Kolmas osapuoli voi puolestaan siirtää edelleen nämä toiminnot, jos samoja vaatimuksia noudatetaan. Tällaisessa tapauksessa 24 kohdan 2 kohtaa sovelletaan asianomaisiin osapuoliin soveltuvin osin.

Tätä kohtaa
  sovellettaessa ▌direktiivissä 98/26/EY tarkoitettujen palvelujen tarjoamista tai vastaavien palvelujen tarjoamista kolmansien maiden arvopaperien selvitysjärjestelmissä ei katsota säilytystoimintojen siirtämiseksi.”

| 4) | Muutetaan 23 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan
  2 ja 3 kohta
  seuraavasti:
  ”2.   Säilytysyhteisön on oltava






  a) | direktiivin 2006/48/EY mukaisesti toimiluvan saanut luottolaitos; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 23 artikla seuraavasti:

a)

korvataan
  2 ja 3 kohta
  seuraavasti:

”2.   Säilytysyhteisön on oltava

a)

direktiivin 2006/48/EY mukaisesti toimiluvan saanut luottolaitos;

| b) | sijoituspalveluyritys, johon sovelletaan direktiivin 2006/49/EY 20 artiklassa ▌tarkoitettuja omien varojen riittävyyttä koskevia vaatimuksia, mukaan luettuna operatiivisten riskien pääomavaatimuksia, ja joka on saanut toimiluvan direktiivin 2004/39/EY mukaisesti ja joka tarjoaa myös direktiivin 2004/39/EY liitteessä I olevan B osan 1 kohdan mukaisia oheispalveluja, joissa on kyse rahoitusvälineiden säilyttämisestä ja hoidosta asiakkaiden lukuun; tällaisten sijoituspalveluyritysten omien varojen määrän on aina oltava vähintään direktiivin 2006/49/EY 9 artiklassa tarkoitettu perustamispääoman määrä; |
| --- | --- |

b)

sijoituspalveluyritys, johon sovelletaan direktiivin 2006/49/EY 20 artiklassa ▌tarkoitettuja omien varojen riittävyyttä koskevia vaatimuksia, mukaan luettuna operatiivisten riskien pääomavaatimuksia, ja joka on saanut toimiluvan direktiivin 2004/39/EY mukaisesti ja joka tarjoaa myös direktiivin 2004/39/EY liitteessä I olevan B osan 1 kohdan mukaisia oheispalveluja, joissa on kyse rahoitusvälineiden säilyttämisestä ja hoidosta asiakkaiden lukuun; tällaisten sijoituspalveluyritysten omien varojen määrän on aina oltava vähintään direktiivin 2006/49/EY 9 artiklassa tarkoitettu perustamispääoman määrä;

| b a) | laitos, joka kuuluu kansallisten keskuspankkien tai muiden toiminnan vakautta koskevan sääntelyn ja jatkuvan valvonnan alaisten laitosten ryhmään, edellyttäen, että kyseisen ryhmän laitoksiin sovelletaan pääomavaatimuksia sekä vastaavanlaisia toiminnan vakautta ja organisaatiota koskevia vaatimuksia kuin a ja b alakohdassa tarkoitettuihin yhteisöihin. |
| --- | --- |

b a)

laitos, joka kuuluu kansallisten keskuspankkien tai muiden toiminnan vakautta koskevan sääntelyn ja jatkuvan valvonnan alaisten laitosten ryhmään, edellyttäen, että kyseisen ryhmän laitoksiin sovelletaan pääomavaatimuksia sekä vastaavanlaisia toiminnan vakautta ja organisaatiota koskevia vaatimuksia kuin a ja b alakohdassa tarkoitettuihin yhteisöihin.

Sijoitusyhtiöiden tai hoitamansa yhteissijoitusyrityksen lukuun toimivien rahastoyhtiöiden, jotka ovat ennen [päivämäärä: 2 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohdan mukainen määräaika direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä] nimenneet säilytysyhteisöksi laitoksen, joka ei täytä tässä kohdassa asetettuja vaatimuksia, on nimettävä kyseiset vaatimukset täyttävä säilytysyhteisö ennen [päivämäärä: yksi vuosi 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisen määräajan jälkeen].

3.
     
  Jäsenvaltiot päättävät niistä 2 kohdan b a alakohdassa tarkoitettujen laitosten ryhmistä, joista säilytysyhteisöt voidaan valita.
  ”

| b) | kumotaan ▌4, 5 ja 6 kohta. |
| --- | --- |

b)

kumotaan ▌4, 5 ja 6 kohta.

| 5) | Korvataan 24 artikla seuraavasti:
  ”24 artikla
  1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että säilytysyhteisö on vastuussa yhteissijoitusyritykselle ja yhteissijoitusyrityksen osuudenhaltijoille säilytysyhteisön tai sellaisen kolmannen säilytysyhteisön aiheuttamasta tappiosta, jolle 22 artiklan 5 kohdan ▌mukaisesti säilytettyjen rahoitusvälineiden säilytys on siirretty.
  Jos säilytettävänä oleva rahoitusväline menetetään, jäsenvaltioiden on varmistettava, että säilytysyhteisö palauttaa samantyyppisen rahoitusvälineen tai vastaavan määrän viipymättä yhteissijoitusyritykselle tai sen lukuun toimivalle rahastoyhtiölle. Säilytysyhteisö ei ole vastuussa, jos se pystyy osoittamaan, että menetys on seurausta ulkopuolisesta tapahtumasta, johon se ei ole kohtuudella voinut vaikuttaa ja jonka seuraukset eivät olisi olleet vältettävissä kaikista kohtuullisiksi katsottavista toimista huolimatta.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että säilytysyhteisö on vastuussa yhteissijoitusyritykselle ja yhteissijoitusyrityksen sijoittajille kaikista muista tappioista, joita niille aiheutuu säilytysyhteisön huolimattomuudesta tai sen tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden tahallisesta laiminlyönnistä.
  2.   Edellä 22 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu toimintojen siirto ei vaikuta säilytysyhteisön vastuuseen.
  3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua säilytysyhteisön vastuuta ei voida poistaa tai rajoittaa sopimuksella.
  4.   Edellä olevan 3 kohdan säännöksen vastainen sopimus on mitätön.
  5.   Yhteissijoitusyrityksen osuudenhaltijat voivat vedota säilytysyhteisön vastuuseen suoraan tai välillisesti rahastoyhtiön kautta.


  5 a.
     
  Mikään tämän artiklan säännös ei ole esteenä sille, että säilytysyhteisö tekee järjestelyjä kattaakseen 1 kohdan mukaiset vastuunsa, edellyttäen että tällaiset järjestelyt eivät rajoita tai vähennä näitä vastuita tai johda viivytykseen säilytysyhteisön velvoitteiden täyttämisessä.
  ” |
| --- | --- |

5)

Korvataan 24 artikla seuraavasti:

”24 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että säilytysyhteisö on vastuussa yhteissijoitusyritykselle ja yhteissijoitusyrityksen osuudenhaltijoille säilytysyhteisön tai sellaisen kolmannen säilytysyhteisön aiheuttamasta tappiosta, jolle 22 artiklan 5 kohdan ▌mukaisesti säilytettyjen rahoitusvälineiden säilytys on siirretty.

Jos säilytettävänä oleva rahoitusväline menetetään, jäsenvaltioiden on varmistettava, että säilytysyhteisö palauttaa samantyyppisen rahoitusvälineen tai vastaavan määrän viipymättä yhteissijoitusyritykselle tai sen lukuun toimivalle rahastoyhtiölle. Säilytysyhteisö ei ole vastuussa, jos se pystyy osoittamaan, että menetys on seurausta ulkopuolisesta tapahtumasta, johon se ei ole kohtuudella voinut vaikuttaa ja jonka seuraukset eivät olisi olleet vältettävissä kaikista kohtuullisiksi katsottavista toimista huolimatta.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että säilytysyhteisö on vastuussa yhteissijoitusyritykselle ja yhteissijoitusyrityksen sijoittajille kaikista muista tappioista, joita niille aiheutuu säilytysyhteisön huolimattomuudesta tai sen tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden tahallisesta laiminlyönnistä.

2.   Edellä 22 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu toimintojen siirto ei vaikuta säilytysyhteisön vastuuseen.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua säilytysyhteisön vastuuta ei voida poistaa tai rajoittaa sopimuksella.

4.   Edellä olevan 3 kohdan säännöksen vastainen sopimus on mitätön.

5.   Yhteissijoitusyrityksen osuudenhaltijat voivat vedota säilytysyhteisön vastuuseen suoraan tai välillisesti rahastoyhtiön kautta.

5 a.
     
  Mikään tämän artiklan säännös ei ole esteenä sille, että säilytysyhteisö tekee järjestelyjä kattaakseen 1 kohdan mukaiset vastuunsa, edellyttäen että tällaiset järjestelyt eivät rajoita tai vähennä näitä vastuita tai johda viivytykseen säilytysyhteisön velvoitteiden täyttämisessä.
  ”

| 6) | Korvataan 25 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Suorittaessaan toimintojaan rahastoyhtiön ja säilytysyhteisön on toimittava rehellisesti, oikeudenmukaisesti, ammattimaisesti, riippumattomasti ja yhteissijoitusyrityksen tai yhteissijoitusyrityksen sijoittajien edun mukaisesti.
  Säilytysyhteisö
  tai yhteisö, jolle se on siirtänyt säilytyksen,
  ei saa harjoittaa yhteissijoitusyrityksen tai sen lukuun toimivan rahastoyhtiön osalta toimintaa, joka voi aiheuttaa eturistiriitoja yhteissijoitusyrityksen, sen sijoittajien, sen rahastoyhtiön ja säilytysyhteisön itsensä välillä, paitsi jos säilytysyhteisö
  on varmistanut, että keskenään mahdollisesti ristiriitaisten tehtävien suorittaminen
  on toiminnallisesti ja hierarkkisesti
  erotettu toisistaan,
  ja mahdolliset eturistiriidat tunnistetaan ja hoidetaan, niitä valvotaan ja ne ilmoitetaan asianmukaisesti yhteissijoitusyrityksen sijoittajille.” |
| --- | --- |

6)

Korvataan 25 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Suorittaessaan toimintojaan rahastoyhtiön ja säilytysyhteisön on toimittava rehellisesti, oikeudenmukaisesti, ammattimaisesti, riippumattomasti ja yhteissijoitusyrityksen tai yhteissijoitusyrityksen sijoittajien edun mukaisesti.

Säilytysyhteisö
  tai yhteisö, jolle se on siirtänyt säilytyksen,
  ei saa harjoittaa yhteissijoitusyrityksen tai sen lukuun toimivan rahastoyhtiön osalta toimintaa, joka voi aiheuttaa eturistiriitoja yhteissijoitusyrityksen, sen sijoittajien, sen rahastoyhtiön ja säilytysyhteisön itsensä välillä, paitsi jos säilytysyhteisö
  on varmistanut, että keskenään mahdollisesti ristiriitaisten tehtävien suorittaminen
  on toiminnallisesti ja hierarkkisesti
  erotettu toisistaan,
  ja mahdolliset eturistiriidat tunnistetaan ja hoidetaan, niitä valvotaan ja ne ilmoitetaan asianmukaisesti yhteissijoitusyrityksen sijoittajille.”

| 7) | Korvataan 26 artikla seuraavasti:
  ”26 artikla
  1.   Laissa tai sijoitusrahaston säännöissä on säädettävä tai määrättävä edellytyksistä, joilla rahastoyhtiötä ja säilytysyhteisöä voidaan vaihtaa, sekä säännöistä, joilla varmistetaan osuudenhaltijoiden suoja tällaisen vaihdon tapahtuessa.
  2.   Laissa tai sijoitusyhtiön perustamisasiakirjoissa on säädettävä tai määrättävä edellytyksistä, joilla rahastoyhtiötä voidaan vaihtaa, sekä säännöistä, joilla varmistetaan osuudenhaltijoiden suoja tällaisen vaihdon tapahtuessa.” |
| --- | --- |

7)

Korvataan 26 artikla seuraavasti:

”26 artikla

1.   Laissa tai sijoitusrahaston säännöissä on säädettävä tai määrättävä edellytyksistä, joilla rahastoyhtiötä ja säilytysyhteisöä voidaan vaihtaa, sekä säännöistä, joilla varmistetaan osuudenhaltijoiden suoja tällaisen vaihdon tapahtuessa.

2.   Laissa tai sijoitusyhtiön perustamisasiakirjoissa on säädettävä tai määrättävä edellytyksistä, joilla rahastoyhtiötä voidaan vaihtaa, sekä säännöistä, joilla varmistetaan osuudenhaltijoiden suoja tällaisen vaihdon tapahtuessa.”

| 8) | Lisätään ▌artiklat seuraavasti:
  ”26 a artikla
  Säilytysyhteisön on pyynnöstä annettava toimivaltaisten viranomaistensa ▌saataville kaikki tiedot, jotka se on saanut tehtäviään hoitaessaan ja joita
  yhteissijoitusyrityksen tai yhteissijoitusyrityksen rahastoyhtiön
  toimivaltaiset viranomaiset saattavat tarvita ▌.
  Jos yhteissijoitusyrityksen tai rahastoyhtiön toimivaltaiset viranomaiset ovat eri viranomaisia kuin säilytysyhteisön vastaavat viranomaiset, säilytysyhteisön toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava saamansa tiedot viipymättä yhteissijoitusyrityksen ja rahastoyhtiön toimivaltaisille viranomaisille
  .
  26 b artikla
  1.   Siirretään komissiolle valta hyväksyä 112 artiklan mukaisesti ▌delegoituja säädöksiä ▌, joissa tarkennetaan seuraavia seikkoja:






  a) | 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun kirjalliseen sopimukseen sisällytettävät
  tähän direktiiviin liittyvät
  tiedot; |
| --- | --- | --- |

8)

Lisätään ▌artiklat seuraavasti:

”26 a artikla

Säilytysyhteisön on pyynnöstä annettava toimivaltaisten viranomaistensa ▌saataville kaikki tiedot, jotka se on saanut tehtäviään hoitaessaan ja joita
  yhteissijoitusyrityksen tai yhteissijoitusyrityksen rahastoyhtiön
  toimivaltaiset viranomaiset saattavat tarvita ▌.
  Jos yhteissijoitusyrityksen tai rahastoyhtiön toimivaltaiset viranomaiset ovat eri viranomaisia kuin säilytysyhteisön vastaavat viranomaiset, säilytysyhteisön toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava saamansa tiedot viipymättä yhteissijoitusyrityksen ja rahastoyhtiön toimivaltaisille viranomaisille
  .

26 b artikla

1.   Siirretään komissiolle valta hyväksyä 112 artiklan mukaisesti ▌delegoituja säädöksiä ▌, joissa tarkennetaan seuraavia seikkoja:

a)

22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun kirjalliseen sopimukseen sisällytettävät
  tähän direktiiviin liittyvät
  tiedot;

| b) | säilytystoimintojen 22 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaista suorittamista koskevat edellytykset, mukaan luettuina






  i) | säilytysyhteisön 22 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisten säilytystehtävien piiriin sisältyvien rahoitusvälineiden tyyppi; |
| --- | --- | --- |

b)

säilytystoimintojen 22 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaista suorittamista koskevat edellytykset, mukaan luettuina

i)

säilytysyhteisön 22 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisten säilytystehtävien piiriin sisältyvien rahoitusvälineiden tyyppi;

| ii) | edellytykset, joilla säilytysyhteisö voi suorittaa säilytystoimintojaan keskussäilytysyhteisöön kirjattujen rahoitusvälineiden osalta; |
| --- | --- |

ii)

edellytykset, joilla säilytysyhteisö voi suorittaa säilytystoimintojaan keskussäilytysyhteisöön kirjattujen rahoitusvälineiden osalta;

| iii) | edellytykset, joilla säilytysyhteisön on 22 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti säilytettävä nimellisessä muodossa liikkeeseen lasketut ja liikkeeseenlaskijalle tai rekisteröintiasiamiehelle kirjatut rahoitusvälineet; |
| --- | --- |

iii)

edellytykset, joilla säilytysyhteisön on 22 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti säilytettävä nimellisessä muodossa liikkeeseen lasketut ja liikkeeseenlaskijalle tai rekisteröintiasiamiehelle kirjatut rahoitusvälineet;

| c) | 22 kohdan 7 kohdan toisen alakohdan c alakohdassa tarkoitetut säilytysyhteisöjen asianmukaista huolellisuutta koskevat tehtävät; |
| --- | --- |

c)

22 kohdan 7 kohdan toisen alakohdan c alakohdassa tarkoitetut säilytysyhteisöjen asianmukaista huolellisuutta koskevat tehtävät;

| d) | 22 artiklan 7 kohdan kolmannen alakohdan d alakohdassa tarkoitettu tilien erottamista koskeva velvoite; |
| --- | --- |

d)

22 artiklan 7 kohdan kolmannen alakohdan d alakohdassa tarkoitettu tilien erottamista koskeva velvoite;

| e) | edellytykset, joilla ja olosuhteet, joissa säilytetyt rahoitusvälineet on katsottava 24 artiklaa sovellettaessa menetetyiksi; |
| --- | --- |

e)

edellytykset, joilla ja olosuhteet, joissa säilytetyt rahoitusvälineet on katsottava 24 artiklaa sovellettaessa menetetyiksi;

| f) | sellaisten ulkopuolisten tapahtumien käsite, joihin ei ole kohtuudella voitu vaikuttaa ja joiden seuraukset eivät olisi olleet vältettävissä kaikista 24 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista kohtuullisiksi katsottavista toimista huolimatta; |
| --- | --- |

f)

sellaisten ulkopuolisten tapahtumien käsite, joihin ei ole kohtuudella voitu vaikuttaa ja joiden seuraukset eivät olisi olleet vältettävissä kaikista 24 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista kohtuullisiksi katsottavista toimista huolimatta;

| f a) | riippumattomuusvaatimuksen täyttymisen edellytykset.
  ” |
| --- | --- |

f a)

riippumattomuusvaatimuksen täyttymisen edellytykset.
  ”

| 9) | Korvataan 30 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti:
  ”Edellä olevia 13, 14, 14 a ja 14 b artiklaa sovelletaan soveltuvin osin sijoitusyhtiöihin, jotka eivät ole nimenneet tämän direktiivin nojalla toimiluvan saanutta rahastoyhtiötä.” |
| --- | --- |

9)

Korvataan 30 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti:

”Edellä olevia 13, 14, 14 a ja 14 b artiklaa sovelletaan soveltuvin osin sijoitusyhtiöihin, jotka eivät ole nimenneet tämän direktiivin nojalla toimiluvan saanutta rahastoyhtiötä.”

| 10) | Kumotaan V luvun 3 jakso. |
| --- | --- |

10)

Kumotaan V luvun 3 jakso.

| 11) | Lisätään 69 artiklan 3 kohtaan ▌alakohta seuraavasti:
  ”Vuosikertomukseen on sisällytettävä myös seuraavat tiedot:






  a) | rahastoyhtiön ja sijoitusyhtiön henkilöstölleen maksamien palkkojen ja palkkioiden kokonaismäärä tilikauden aikana eriteltynä kiinteään ja muuttuvaan palkanosaan sekä edunsaajien määrä ja soveltuvin osin yhteissijoitusyrityksen maksamien voitonjako-osuuksien määrä; |
| --- | --- | --- |

11)

Lisätään 69 artiklan 3 kohtaan ▌alakohta seuraavasti:

”Vuosikertomukseen on sisällytettävä myös seuraavat tiedot:

a)

rahastoyhtiön ja sijoitusyhtiön henkilöstölleen maksamien palkkojen ja palkkioiden kokonaismäärä tilikauden aikana eriteltynä kiinteään ja muuttuvaan palkanosaan sekä edunsaajien määrä ja soveltuvin osin yhteissijoitusyrityksen maksamien voitonjako-osuuksien määrä;

| b) | finanssiryhmän,
  rahastoyhtiön ja tarvittaessa sijoitusyhtiön palkkojen ja palkkioiden kokonaismäärä jaoteltuna
  14 a artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin työntekijäryhmiin tai muiden henkilöstön jäsenten ryhmiin, joiden
  toiminnalla on olennainen vaikutus yhteissijoitusyrityksen riskiprofiiliin.” |
| --- | --- |

b)

finanssiryhmän,
  rahastoyhtiön ja tarvittaessa sijoitusyhtiön palkkojen ja palkkioiden kokonaismäärä jaoteltuna
  14 a artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin työntekijäryhmiin tai muiden henkilöstön jäsenten ryhmiin, joiden
  toiminnalla on olennainen vaikutus yhteissijoitusyrityksen riskiprofiiliin.”

| 11 a) | Korvataan 78 artiklan 3 kohdan a alakohta seuraavasti:










  ”a) | yhteissijoitusyrityksen ja toimivaltaisen viranomaisen tunnistetiedot;”. |
| --- | --- | --- |

11 a)

Korvataan 78 artiklan 3 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

yhteissijoitusyrityksen ja toimivaltaisen viranomaisen tunnistetiedot;”.

| 12) | Muutetaan 98 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohdan d alakohta seuraavasti:






  ”(d) | vaatia olemassa olevia yhteissijoitusyritysten, rahastoyhtiöiden, sijoitusyhtiöiden tai säilytysyhteisöjen hallussa olevia tallenteita puhelu- ja liikennetiedoista, sellaisina kuin ne määritellään henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (*) 2 artiklan toisen kohdan b alakohdassa, jos on olemassa vakava epäily siitä, että tällaisilla tarkastuksen kohteeseen liittyvillä tallenteilla voi olla merkitystä osoitettaessa, että yhteissijoitusyritykset, rahastoyhtiöt, sijoitusyhtiöt tai säilytysyhteisöt rikkovat tämän direktiivin mukaisia velvoitteitaan; nämä tallenteet eivät saa kuitenkaan koskea sen viestinnän sisältöä, johon ne liittyvät. |
| --- | --- | --- | --- |

12)

Muutetaan 98 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohdan d alakohta seuraavasti:

”(d)

vaatia olemassa olevia yhteissijoitusyritysten, rahastoyhtiöiden, sijoitusyhtiöiden tai säilytysyhteisöjen hallussa olevia tallenteita puhelu- ja liikennetiedoista, sellaisina kuin ne määritellään henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (*) 2 artiklan toisen kohdan b alakohdassa, jos on olemassa vakava epäily siitä, että tällaisilla tarkastuksen kohteeseen liittyvillä tallenteilla voi olla merkitystä osoitettaessa, että yhteissijoitusyritykset, rahastoyhtiöt, sijoitusyhtiöt tai säilytysyhteisöt rikkovat tämän direktiivin mukaisia velvoitteitaan; nämä tallenteet eivät saa kuitenkaan koskea sen viestinnän sisältöä, johon ne liittyvät.

(*)  EUVL L 201, 31.7.2002, s. 37.”"

| b) | Lisätään ▌kohta seuraavasti:
  ”3.   Jos 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettu puhelu- ja liikennetietoja koskeva pyyntö edellyttää kansallisten sääntöjen mukaisesti oikeusviranomaisen lupaa, tällaista lupaa on pyydettävä. Lupaa voidaan pyytää myös turvaamistoimenpiteenä.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään ▌kohta seuraavasti:

”3.   Jos 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettu puhelu- ja liikennetietoja koskeva pyyntö edellyttää kansallisten sääntöjen mukaisesti oikeusviranomaisen lupaa, tällaista lupaa on pyydettävä. Lupaa voidaan pyytää myös turvaamistoimenpiteenä.”

| 13) | Korvataan 99 artikla seuraavasti:
  ”99 artikla
  1.   Jäsenvaltioiden on
  annettava
  hallinnollisia seuraamuksia ja
  muita toimenpiteitä koskevat säännöt
  , jos tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi annettuja kansallisia säännöksiä ei ole noudatettu, sekä varmistettava, että kyseisiä toimenpiteitä sovelletaan
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 98 artiklan mukaisia toimivaltaisten viranomaisten valvontavaltuuksia ja jäsenvaltioiden oikeutta säätää ja määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia
  . Seuraamusten ja toimenpiteiden on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
  2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun velvoitteita sovelletaan yhteissijoitusyrityksiin, rahastoyhtiöihin, sijoitusyhtiöihin tai säilytysyhteisöihin, seuraamuksia tai toimenpiteitä voidaan rikkomistapauksessa soveltaa ylimmän hallintoelimen jäseniin ja kaikkiin muihin henkilöihin, jotka ovat kansallisen lainsäädännön mukaan vastuussa rikkomisesta.
  3.   Toimivaltaisille viranomaisille on annettava kaikki tutkintavaltuudet, jotka ovat tarpeen niiden tehtävien hoitamiseksi. Käyttäessään seuraamusvaltuuksiaan toimivaltaisten viranomaisten on oltava tiiviissä yhteistyössä keskenään sen varmistamiseksi, että seuraamuksilla tai toimenpiteillä saavutetaan halutut vaikutukset, ja koordinoitava toimintansa käsitellessään rajatylittäviä tapauksia.” |
| --- | --- |

13)

Korvataan 99 artikla seuraavasti:

”99 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on
  annettava
  hallinnollisia seuraamuksia ja
  muita toimenpiteitä koskevat säännöt
  , jos tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi annettuja kansallisia säännöksiä ei ole noudatettu, sekä varmistettava, että kyseisiä toimenpiteitä sovelletaan
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 98 artiklan mukaisia toimivaltaisten viranomaisten valvontavaltuuksia ja jäsenvaltioiden oikeutta säätää ja määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia
  . Seuraamusten ja toimenpiteiden on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun velvoitteita sovelletaan yhteissijoitusyrityksiin, rahastoyhtiöihin, sijoitusyhtiöihin tai säilytysyhteisöihin, seuraamuksia tai toimenpiteitä voidaan rikkomistapauksessa soveltaa ylimmän hallintoelimen jäseniin ja kaikkiin muihin henkilöihin, jotka ovat kansallisen lainsäädännön mukaan vastuussa rikkomisesta.

3.   Toimivaltaisille viranomaisille on annettava kaikki tutkintavaltuudet, jotka ovat tarpeen niiden tehtävien hoitamiseksi. Käyttäessään seuraamusvaltuuksiaan toimivaltaisten viranomaisten on oltava tiiviissä yhteistyössä keskenään sen varmistamiseksi, että seuraamuksilla tai toimenpiteillä saavutetaan halutut vaikutukset, ja koordinoitava toimintansa käsitellessään rajatylittäviä tapauksia.”

| 14) | Lisätään ▌artiklat seuraavasti:
  ”99 a artikla
  1.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden laeissa, asetuksissa ja hallinnollisissa määräyksissä säädetään seuraamuksista tapauksissa, joissa








  a) | yhteissijoitusyrityksen toimintaa harjoitetaan 5 artiklan vastaisesti ilman lupaa; |
| --- | --- | --- |

14)

Lisätään ▌artiklat seuraavasti:

”99 a artikla

1.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden laeissa, asetuksissa ja hallinnollisissa määräyksissä säädetään seuraamuksista tapauksissa, joissa

a)

yhteissijoitusyrityksen toimintaa harjoitetaan 5 artiklan vastaisesti ilman lupaa;

| b) | rahastoyhtiön liiketoimintaa harjoitetaan 6 artiklan vastaisesti ilman etukäteen myönnettyä toimilupaa; |
| --- | --- |

b)

rahastoyhtiön liiketoimintaa harjoitetaan 6 artiklan vastaisesti ilman etukäteen myönnettyä toimilupaa;

| c) | sijoitusyhtiön liiketoimintaa harjoitetaan 27 artiklan vastaisesti ilman etukäteen myönnettyä toimilupaa; |
| --- | --- |

c)

sijoitusyhtiön liiketoimintaa harjoitetaan 27 artiklan vastaisesti ilman etukäteen myönnettyä toimilupaa;

| d) | rahastoyhtiöstä hankitaan suoraan tai välillisesti määräosuus tai tätä määräosuutta lisätään siten, että hankkijan osuus äänioikeuksista tai pääomasta on vähintään 20, 30 tai 50 prosenttia, tai siten, että rahastoyhtiöstä tulee hankkijan tytäryritys, jäljempänä ’ehdotettu hankinta’, eikä tästä ilmoiteta kirjallisesti sen rahastoyhtiön toimivaltaisille viranomaisille, josta hankkija pyrkii joko hankkimaan määräosuuden tai lisäämään sitä, jolloin rikotaan 11 artiklan 1 kohtaa; |
| --- | --- |

d)

rahastoyhtiöstä hankitaan suoraan tai välillisesti määräosuus tai tätä määräosuutta lisätään siten, että hankkijan osuus äänioikeuksista tai pääomasta on vähintään 20, 30 tai 50 prosenttia, tai siten, että rahastoyhtiöstä tulee hankkijan tytäryritys, jäljempänä ’ehdotettu hankinta’, eikä tästä ilmoiteta kirjallisesti sen rahastoyhtiön toimivaltaisille viranomaisille, josta hankkija pyrkii joko hankkimaan määräosuuden tai lisäämään sitä, jolloin rikotaan 11 artiklan 1 kohtaa;

| e) | rahastoyhtiöstä oleva määräosuus luovutetaan suoraan tai välillisesti tai sitä vähennetään siten, että osuus äänioikeuksista tai pääomasta olisi alle 20, 30 tai 50 prosenttia, tai siten, että rahastoyhtiö lakkaisi olemasta tytäryritys, eikä tästä ilmoiteta toimivaltaisille viranomaisille kirjallisesti, jolloin rikotaan 11 artiklan 1 kohtaa; |
| --- | --- |

e)

rahastoyhtiöstä oleva määräosuus luovutetaan suoraan tai välillisesti tai sitä vähennetään siten, että osuus äänioikeuksista tai pääomasta olisi alle 20, 30 tai 50 prosenttia, tai siten, että rahastoyhtiö lakkaisi olemasta tytäryritys, eikä tästä ilmoiteta toimivaltaisille viranomaisille kirjallisesti, jolloin rikotaan 11 artiklan 1 kohtaa;

| f) | rahastoyhtiö on 7 artiklan 5 kohdan b alakohdan vastaisesti saanut toimiluvan väärien ilmoitusten perusteella tai muilla sääntöjenvastaisilla keinoilla; |
| --- | --- |

f)

rahastoyhtiö on 7 artiklan 5 kohdan b alakohdan vastaisesti saanut toimiluvan väärien ilmoitusten perusteella tai muilla sääntöjenvastaisilla keinoilla;

| g) | sijoitusyhtiö on 29 artiklan 4 kohdan b alakohdan vastaisesti saanut toimiluvan väärien ilmoitusten perusteella tai muilla sääntöjenvastaisilla keinoilla; |
| --- | --- |

g)

sijoitusyhtiö on 29 artiklan 4 kohdan b alakohdan vastaisesti saanut toimiluvan väärien ilmoitusten perusteella tai muilla sääntöjenvastaisilla keinoilla;

| h) | rahastoyhtiö ei heti asiasta tiedon saatuaan ilmoita toimivaltaisille viranomaisille sellaisista sen omaa pääomaa koskevista omistusosuuksien hankinnoista tai niistä luopumisista, joiden vuoksi kyseinen omistusosuus muodostuu direktiivin 2004/39/EY 11 artiklan 10 kohdassa tarkoitettua rajoitusta suuremmaksi tai pienemmäksi, jolloin se rikkoo 11 artiklan 1 kohtaa; |
| --- | --- |

h)

rahastoyhtiö ei heti asiasta tiedon saatuaan ilmoita toimivaltaisille viranomaisille sellaisista sen omaa pääomaa koskevista omistusosuuksien hankinnoista tai niistä luopumisista, joiden vuoksi kyseinen omistusosuus muodostuu direktiivin 2004/39/EY 11 artiklan 10 kohdassa tarkoitettua rajoitusta suuremmaksi tai pienemmäksi, jolloin se rikkoo 11 artiklan 1 kohtaa;

| i) | rahastoyhtiö ei ilmoita toimivaltaiselle viranomaiselle vähintään kerran vuodessa sellaisten osakkeenomistajien ja jäsenten nimiä, joilla on hallussaan määräosuuksia, eikä näiden omistusosuuksien suuruuksia, jolloin se rikkoo 11 artiklan 1 kohtaa; |
| --- | --- |

i)

rahastoyhtiö ei ilmoita toimivaltaiselle viranomaiselle vähintään kerran vuodessa sellaisten osakkeenomistajien ja jäsenten nimiä, joilla on hallussaan määräosuuksia, eikä näiden omistusosuuksien suuruuksia, jolloin se rikkoo 11 artiklan 1 kohtaa;

| j) | rahastoyhtiö ei noudata 12 artiklan 1 kohdan a alakohtaa koskevien kansallisten täytäntöönpanosäännösten mukaisesti määrättyjä menettelyjä ja järjestelyjä; |
| --- | --- |

j)

rahastoyhtiö ei noudata 12 artiklan 1 kohdan a alakohtaa koskevien kansallisten täytäntöönpanosäännösten mukaisesti määrättyjä menettelyjä ja järjestelyjä;

| k) | rahastoyhtiö ei noudata 12 artiklan 1 kohdan b alakohtaa koskevien kansallisten täytäntöönpanosäännösten mukaisesti määrättyjä rakennetta ja organisaatiota koskevia vaatimuksia; |
| --- | --- |

k)

rahastoyhtiö ei noudata 12 artiklan 1 kohdan b alakohtaa koskevien kansallisten täytäntöönpanosäännösten mukaisesti määrättyjä rakennetta ja organisaatiota koskevia vaatimuksia;

| l) | sijoitusyhtiö ei noudata 31 artiklaa koskevien kansallisten täytäntöönpanosäännösten mukaisesti määrättyjä menettelyjä ja järjestelyjä; |
| --- | --- |

l)

sijoitusyhtiö ei noudata 31 artiklaa koskevien kansallisten täytäntöönpanosäännösten mukaisesti määrättyjä menettelyjä ja järjestelyjä;

| m) | rahastoyhtiö tai sijoitusyhtiö ei noudata 13 ja 30 artiklaa koskevien kansallisten täytäntöönpanosäännösten mukaisesti asetettuja vaatimuksia, jotka liittyvät rahastoyhtiön tai sijoitusyhtiön toimintojen siirtämiseen kolmansille osapuolille; |
| --- | --- |

m)

rahastoyhtiö tai sijoitusyhtiö ei noudata 13 ja 30 artiklaa koskevien kansallisten täytäntöönpanosäännösten mukaisesti asetettuja vaatimuksia, jotka liittyvät rahastoyhtiön tai sijoitusyhtiön toimintojen siirtämiseen kolmansille osapuolille;

| n) | rahastoyhtiö tai sijoitusyhtiö ei noudata 14 ja 30 artiklaa koskevien kansallisten täytäntöönpanosäännösten mukaisesti määrättyjä käytännesääntöjä; |
| --- | --- |

n)

rahastoyhtiö tai sijoitusyhtiö ei noudata 14 ja 30 artiklaa koskevien kansallisten täytäntöönpanosäännösten mukaisesti määrättyjä käytännesääntöjä;

| o) | säilytysyhteisö ei suorita 22 artiklan 3–7 kohtaa koskevien kansallisten täytäntöönpanosäännösten mukaisia tehtäviään; |
| --- | --- |

o)

säilytysyhteisö ei suorita 22 artiklan 3–7 kohtaa koskevien kansallisten täytäntöönpanosäännösten mukaisia tehtäviään;

| p) | sijoitusyhtiö ja kunkin hoitamansa sijoitusrahaston osalta rahastoyhtiö laiminlyö toistuvasti yhteissijoitusyrityksen sijoituspolitiikkaa koskevat velvoitteet, jotka on vahvistettu VII lukua koskevilla kansallisilla täytäntöönpanosäännöksillä; |
| --- | --- |

p)

sijoitusyhtiö ja kunkin hoitamansa sijoitusrahaston osalta rahastoyhtiö laiminlyö toistuvasti yhteissijoitusyrityksen sijoituspolitiikkaa koskevat velvoitteet, jotka on vahvistettu VII lukua koskevilla kansallisilla täytäntöönpanosäännöksillä;

| q) | rahastoyhtiö tai sijoitusyhtiö ei sovella riskienhallintamenettelyjä eikä menettelyjä, joilla voidaan arvioida tarkasti ja riippumattomasti vakioimattomien johdannaissopimusten arvo, siten kuin niistä säädetään 51 artiklan 1 kohtaa koskevissa kansallisissa täytäntöönpanosäännöksissä; |
| --- | --- |

q)

rahastoyhtiö tai sijoitusyhtiö ei sovella riskienhallintamenettelyjä eikä menettelyjä, joilla voidaan arvioida tarkasti ja riippumattomasti vakioimattomien johdannaissopimusten arvo, siten kuin niistä säädetään 51 artiklan 1 kohtaa koskevissa kansallisissa täytäntöönpanosäännöksissä;

| r) | sijoitusyhtiö ja kunkin hoitamansa sijoitusrahaston osalta rahastoyhtiö laiminlyö toistuvasti sijoittajille annettavia tietoja koskevat velvoitteet, jotka on asetettu 68–82 artiklaa koskevien kansallisten täytäntöönpanosäännösten mukaisesti; |
| --- | --- |

r)

sijoitusyhtiö ja kunkin hoitamansa sijoitusrahaston osalta rahastoyhtiö laiminlyö toistuvasti sijoittajille annettavia tietoja koskevat velvoitteet, jotka on asetettu 68–82 artiklaa koskevien kansallisten täytäntöönpanosäännösten mukaisesti;

| s) | rahastoyhtiö tai sijoitusyhtiö, joka markkinoi hoitamansa yhteissijoitusyrityksen osuuksia jossakin toisessa jäsenvaltiossa kuin yhteissijoitusyrityksen kotijäsenvaltiossa, ei noudata 93 artiklan säädettyä ilmoitusvaatimusta. |
| --- | --- |

s)

rahastoyhtiö tai sijoitusyhtiö, joka markkinoi hoitamansa yhteissijoitusyrityksen osuuksia jossakin toisessa jäsenvaltiossa kuin yhteissijoitusyrityksen kotijäsenvaltiossa, ei noudata 93 artiklan säädettyä ilmoitusvaatimusta.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikkiin 1 kohdassa tarkoitettuihin tapauksiin voidaan soveltaa ainakin seuraavia hallinnollisia seuraamuksia ja toimenpiteitä:

| a) | julkinen
  varoitus tai
  lausuma, jossa ilmoitetaan kyseinen luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö ja rikkomuksen luonne; |
| --- | --- |

a)

julkinen
  varoitus tai
  lausuma, jossa ilmoitetaan kyseinen luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö ja rikkomuksen luonne;

| b) | määräys, jossa kyseistä luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä vaaditaan lopettamaan rikkominen ja olemaan toistamatta sitä; |
| --- | --- |

b)

määräys, jossa kyseistä luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä vaaditaan lopettamaan rikkominen ja olemaan toistamatta sitä;

| c) | jos on kyse rahastoyhtiöstä tai yhteissijoitusyrityksestä, rahastoyhtiön tai yhteissijoitusyrityksen toimiluvan peruuttaminen; |
| --- | --- |

c)

jos on kyse rahastoyhtiöstä tai yhteissijoitusyrityksestä, rahastoyhtiön tai yhteissijoitusyrityksen toimiluvan peruuttaminen;

| d) | väliaikainen
  tai pysyvä
  kielto, jonka mukaan kukaan rahastoyhtiön jäsen tai sijoitusyhtiön ylimmän hallintoelimen jäsen tai muu vastuussa olevana pidetty luonnollinen henkilö ei saa hoitaa toimintoja kyseisissä
  tai muissa
  yhtiöissä; |
| --- | --- |

d)

väliaikainen
  tai pysyvä
  kielto, jonka mukaan kukaan rahastoyhtiön jäsen tai sijoitusyhtiön ylimmän hallintoelimen jäsen tai muu vastuussa olevana pidetty luonnollinen henkilö ei saa hoitaa toimintoja kyseisissä
  tai muissa
  yhtiöissä;

| e) | kun on kyse oikeushenkilöstä,
  tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat
  hallinnolliset taloudelliset seuraamukset ▌; |
| --- | --- |

e)

kun on kyse oikeushenkilöstä,
  tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat
  hallinnolliset taloudelliset seuraamukset ▌;

| f) | kun on kyse luonnollisesta henkilöstä,
  tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat
  hallinnolliset taloudelliset seuraamukset ▌; |
| --- | --- |

f)

kun on kyse luonnollisesta henkilöstä,
  tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat
  hallinnolliset taloudelliset seuraamukset ▌;

| g) | hallinnolliset taloudelliset seuraamukset, jotka ovat enintään
  kymmenen
  kertaa suuremmat kuin rikkomuksella saadut voitot tai vältetyt tappiot, jos ne voidaan määrittää. |
| --- | --- |

g)

hallinnolliset taloudelliset seuraamukset, jotka ovat enintään
  kymmenen
  kertaa suuremmat kuin rikkomuksella saadut voitot tai vältetyt tappiot, jos ne voidaan määrittää.

99 b artikla

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset julkistavat viipymättä kaikki tämän direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä hyväksyttyjen kansallisten säännösten rikkomisesta aiheutuvat seuraamukset tai toimenpiteet, mukaan luettuina tiedot rikkomisen tyypistä ja luonteesta sekä rikkomisesta vastuussa olevien henkilöiden nimet, paitsi siinä tapauksessa, että julkistaminen uhkaa vakavasti rahoitusmarkkinoiden vakautta. Jos julkistaminen aiheuttaisi suhteetonta vahinkoa osapuolille, toimivaltaisten viranomaisten on julkistettava toimenpiteet ja seuraamukset ilman nimiä.

99 c artikla

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että päättäessään hallinnollisten seuraamusten tai toimenpiteiden tyypistä ja hallinnollisten taloudellisten seuraamusten suuruudesta toimivaltaiset viranomaiset
  varmistavat, että ne ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia ja
  ottavat huomioon kaikki merkitykselliset olosuhteet, mukaan luettuina seuraavat:

| a) | rikkomisen vakavuus ja kesto; |
| --- | --- |

a)

rikkomisen vakavuus ja kesto;

| b) | vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön vastuun aste; |
| --- | --- |

b)

vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön vastuun aste;

| c) | vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön taloudellinen vahvuus, jota osoittavat vastuussa olevan oikeushenkilön kokonaisliikevaihto tai vastuussa olevan luonnollisen henkilön vuosiansiot; |
| --- | --- |

c)

vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön taloudellinen vahvuus, jota osoittavat vastuussa olevan oikeushenkilön kokonaisliikevaihto tai vastuussa olevan luonnollisen henkilön vuosiansiot;

| d) | vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön saamien voittojen tai välttämien tappioiden
  sekä rikoksesta muille henkilöille ja soveltuvissa tapauksissa markkinoiden toiminnalle tai taloudelle yleensä aiheutuneiden vahinkojen
  suuruus, jos ne ovat määritettävissä; |
| --- | --- |

d)

vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön saamien voittojen tai välttämien tappioiden
  sekä rikoksesta muille henkilöille ja soveltuvissa tapauksissa markkinoiden toiminnalle tai taloudelle yleensä aiheutuneiden vahinkojen
  suuruus, jos ne ovat määritettävissä;

| e) | vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön halukkuus tehdä yhteistyötä toimivaltaisen viranomaisen kanssa; |
| --- | --- |

e)

vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön halukkuus tehdä yhteistyötä toimivaltaisen viranomaisen kanssa;

| f) | vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön aiemmat rikkomiset. |
| --- | --- |

f)

vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön aiemmat rikkomiset.

2.   EPV antaa toimivaltaisille viranomaisille osoitettuja ohjeita hallinnollisten seuraamusten tai toimenpiteiden tyypistä ja hallinnollisten taloudellisten seuraamusten suuruudesta asetuksen (EU) N:o 1093/2010 16 artiklan mukaisesti.

99 d artikla

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset luovat tehokkaat mekanismit, joilla kannustetaan ilmoittamaan toimivaltaisille viranomaisille tämän direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä hyväksyttyjen säännösten rikkomisista
  , ja että toimivaltaiset viranomaiset tarjoavat yhden tai useamman turvallisen viestintäkanavan tällaisia rikkomuksia koskevien ilmoitusten tekemistä varten
  .
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaisten kanavien kautta ilmoituksen tekevien henkilöiden henkilöllisyys tulee ainoastaan toimivaltaisen viranomaisen tietoon.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin mekanismeihin on sisällyttävä ainakin seuraavat:

| a) | erityismenettelyt rikkomisia koskevien ilmoitusten vastaanottamista ja niihin liittyviä jatkotoimia varten; |
| --- | --- |

a)

erityismenettelyt rikkomisia koskevien ilmoitusten vastaanottamista ja niihin liittyviä jatkotoimia varten;

| b) | sijoitusyhtiöissä ja rahastoyhtiöissä suoritetuista rikkomisista ilmoittavien kyseisten yhtiöiden työntekijöiden asianmukainen suojelu; |
| --- | --- |

b)

sijoitusyhtiöissä ja rahastoyhtiöissä suoritetuista rikkomisista ilmoittavien kyseisten yhtiöiden työntekijöiden asianmukainen suojelu;

| c) | rikkomisista ilmoittavan henkilön henkilötietojen suojaaminen ja sen luonnollisen henkilön henkilötietojen suojaaminen, jonka väitetään olevan vastuussa rikkomisesta, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (**) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

rikkomisista ilmoittavan henkilön henkilötietojen suojaaminen ja sen luonnollisen henkilön henkilötietojen suojaaminen, jonka väitetään olevan vastuussa rikkomisesta, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (**) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

2 a.
     
  EAMV tarjoaa yhden tai useamman turvallisen viestintäkanavan tämän direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä annettujen säännösten rikkomista koskevien ilmoitusten tekemistä varten. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaisten kanavien kautta ilmoituksen tekevien henkilöiden henkilöllisyys tulee ainoastaan EAMV:n tietoon.

2 b.
     
  Vilpittömässä mielessä EAMV:lle tai toimivaltaiselle viranomaiselle 2 a artiklan mukaisesti tehty ilmoitus tämän direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä annettujen säännösten rikkomisesta ei riko mitään tietojen paljastamista koskevaa rajoitusta, joka on asetettu sopimuksella taikka lailla, asetuksella tai hallinnollisella määräyksellä, eikä aseta ilmoituksen tekevää henkilöä minkäänlaiseen vastuunalaisuuteen ilmoituksen osalta.

3.   Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että laitoksilla on käytössään asianmukaiset menettelyt työntekijöitään varten, jotta nämä voivat ilmoittaa rikkomisista sisäisesti erityisen kanavan kautta.

99 e artikla

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava EAMV:lle vuosittain yhdistetyt tiedot kaikista 99 artiklan mukaisesti määrätyistä toimenpiteistä tai seuraamuksista. EAMV julkistaa nämä tiedot vuosikertomuksessaan.

2.   Jos toimivaltainen viranomainen on julkistanut toimenpiteen tai seuraamuksen, sen on myös ilmoitettava toimenpiteistä tai seuraamuksista EAMV:lle. Jos julkistettu toimenpide tai seuraamus koskee rahastoyhtiötä, EAMV lisää maininnan julkistetusta toimenpiteestä tai seuraamuksesta 6 artiklan 1 kohdalla perustettuun rahastoyhtiöiden luetteloon.

3.   EAMV laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset, jotka koskevat tässä artiklassa tarkoitettujen tietojen toimittamismenettelyjä ja -muotoa.

EAMV toimittaa nämä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään ... päivänä ...kuuta ...

Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti.

▌

(**)  EUVL L 281, 23.11.1995, s. 31.”"

| 15) | Lisätään ▌artikla seuraavasti:
  ”104 a artikla
  1.   Jäsenvaltioiden on sovellettava direktiiviä 95/46/EY niissä tämän asetuksen nojalla suoritettavaan henkilötietojen käsittelyyn.
  2.   EAMV:n tämän direktiivin nojalla suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (***).

  (***)  EUVL L 8, 12.1.2001, s. 1.”" |
| --- | --- |

15)

Lisätään ▌artikla seuraavasti:

”104 a artikla

1.   Jäsenvaltioiden on sovellettava direktiiviä 95/46/EY niissä tämän asetuksen nojalla suoritettavaan henkilötietojen käsittelyyn.

2.   EAMV:n tämän direktiivin nojalla suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (***).

(***)  EUVL L 8, 12.1.2001, s. 1.”"

| 16) | Korvataan 112 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
  Siirretään komissiolle 4 päivästä tammikuuta 2011 neljän vuoden ajaksi 12, 14, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81,
  90,
  95 ja 111 artiklassa tarkoitettu valta hyväksyä delegoituja säädöksiä.
  Siirretään komissiolle 21 päivästä heinäkuuta 2011 neljän vuoden ajaksi 50 a artiklassa tarkoitettu valta hyväksyä delegoituja säädöksiä.
  Siirretään komissiolle ... päivästä ...kuuta ... neljän vuoden ajaksi 22 ja 24 artiklassa tarkoitettu valta hyväksyä delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään kuusi kuukautta ennen tämän neljän vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista 112 a artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

16)

Korvataan 112 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

Siirretään komissiolle 4 päivästä tammikuuta 2011 neljän vuoden ajaksi 12, 14, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81,
  90,
  95 ja 111 artiklassa tarkoitettu valta hyväksyä delegoituja säädöksiä.

Siirretään komissiolle 21 päivästä heinäkuuta 2011 neljän vuoden ajaksi 50 a artiklassa tarkoitettu valta hyväksyä delegoituja säädöksiä.

Siirretään komissiolle ... päivästä ...kuuta ... neljän vuoden ajaksi 22 ja 24 artiklassa tarkoitettu valta hyväksyä delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään kuusi kuukautta ennen tämän neljän vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista 112 a artiklan mukaisesti.”

| 17) | Korvataan 112 a artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 12, 14,
  22, 24
  , 43, 50 a, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81,
  90,
  95 ja 111 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron.” |
| --- | --- |

17)

Korvataan 112 a artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 12, 14,
  22, 24
  , 43, 50 a, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81,
  90,
  95 ja 111 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron.”

| 18) | Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

18)

Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään ... päivänä ...kuuta .... Niiden on viipymättä toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle.

Niiden on sovellettava 1 kohdassa tarkoitettuja lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä ... päivästä ...kuuta ...

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä säännellyistä kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

Jos jäsenvaltioiden toimittamat täytäntöönpanosäädöksiä koskevaan ilmoitukseen liittyvät asiakirja eivät ole riittäviä siihen, että voitaisiin arvioida kaikilta osin, ovatko täytäntöönpanosäännökset tämän direktiivin tiettyjen artiklojen mukaisia, komissio voi EAMV:n pyynnöstä asetuksen (EU) N:o 1095/2010 soveltamiseksi tai omasta aloitteestaan edellyttää, että jäsenvaltiot toimittavat yksityiskohtaisempia tietoja kyseisten säännösten ja tämän direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä täytäntöönpanosta.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ...ssa/ssä ... päivänä ...kuuta ....

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 96, 4.4.2013, s. 18.

1

(2)  EUVL L 302, 17.11.2009, s. 32.

2

(3)  EUVL L 120, 15.5.2009, s. 22.

3

(4)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.

4

(5)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12.

5

(6)  

  EUVL L 174, 1.7.2011, s. 1.

6

EUVL L 174, 1.7.2011, s. 1.

(7)  EUVL L 241, 2.9.2006, s. 26.

7

(8)  EUVL L 302, 17.11.2009, s. 1.

8

(9)  EUVL L 166, 11.6.1998, s. 45.

9

(10)  EUVL L 84, 26.3.1997, s. 22.

10

(11)  EUVL C 369, 17.12.2011, s. 14.

11

LIITE

Korvataan liitteessä I olevan A luettelon 2 kohta seuraavasti:

| ”2. | Tiedot säilytysyhteisöstä: |
| --- | --- |

”2.

Tiedot säilytysyhteisöstä:

| 2.1. | Tiedot yhteissijoitusyrityksen säilytysyhteisöstä sekä kuvaus sen tehtävistä. |
| --- | --- |

2.1.

Tiedot yhteissijoitusyrityksen säilytysyhteisöstä sekä kuvaus sen tehtävistä.

| 2.2. | Kuvaus säilytysyhteisön siirtämistä mahdollisista tallessapitotoiminnoista ▌ja eturistiriidoista, joita tällaisesta siirtämisestä saattaa aiheutua. |
| --- | --- |

2.2.

Kuvaus säilytysyhteisön siirtämistä mahdollisista tallessapitotoiminnoista ▌ja eturistiriidoista, joita tällaisesta siirtämisestä saattaa aiheutua.

Säilytysyhteisö asettaa pyynnöstä saataville tiedot kaikista rahaston varojen säilyttämiseen osallistuvista yhteisöistä sekä mahdollisesti aiheutuvista eturistiriidoista.”

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/300 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/300

---

P7_TA(2013)0310

Kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien huutokauppojen ajoitus ***I

Euroopan parlamentin tarkistus 3. heinäkuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien huutokauppojen ajoitusta koskevien säännösten selventämiseksi (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 075/43)

Tarkistus 21

Ehdotus päätökseksi

1 artikla

Direktiivi 2003/87/EY

10 artikla – 4 kohta – 1 alakohta – viimeinen virke

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Markkinoiden asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi
  komissio
  mukauttaa
  tarvittaessa
  aikataulua
  kutakin
  kautta varten. | Jos arviointi osoittaa yksittäisten teollisuuden alojen osalta, että merkittävän hiilivuodon riskille alttiisiin toimialoihin tai alatoimialoihin ei ole odotettavissa merkittävää vaikutusta komissio voi
  markkinoiden asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi
  poikkeuksellisissa olosuhteissa
  mukauttaa aikataulua
  13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua, 1 päivänä tammikuuta 2013 alkavaa
  kautta varten.
  Komissio voi tehdä enintään yhden tällaisen mukautuksen enintään 900 miljoonan päästöoikeuden osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

Markkinoiden asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi
  komissio
  mukauttaa
  tarvittaessa
  aikataulua
  kutakin
  kautta varten.

Jos arviointi osoittaa yksittäisten teollisuuden alojen osalta, että merkittävän hiilivuodon riskille alttiisiin toimialoihin tai alatoimialoihin ei ole odotettavissa merkittävää vaikutusta komissio voi
  markkinoiden asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi
  poikkeuksellisissa olosuhteissa
  mukauttaa aikataulua
  13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua, 1 päivänä tammikuuta 2013 alkavaa
  kautta varten.
  Komissio voi tehdä enintään yhden tällaisen mukautuksen enintään 900 miljoonan päästöoikeuden osalta.

---

(1)  Tarkistuksen hyväksymisen jälkeen asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 57 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A7-0046/2013).

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/300 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/300

---

P7_TA(2013)0311

Valtioiden rajat ylittävät vakavat terveysuhkat ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 075/44)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0866), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0866),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 168 artiklan 4 kohdan c alakohdan ja 168 artiklan 5 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0488/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 168 artiklan 4 kohdan c alakohdan ja 168 artiklan 5 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0488/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2012 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2012 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 28. toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 28. toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden lausunnon (A7-0337/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden lausunnon (A7-0337/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 160.

---

P7_TC1-COD(2011)0421

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 3. heinäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2013/EU antamiseksi valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 2119/98/EY kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä N:o 1082/2013/EU.)

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/301 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/301

---

P7_TA(2013)0312

Tiiviimmän yhteistyön toteuttaminen finanssitransaktioveron alalla *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta finanssitransaktioveron alalla (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

(2016/C 075/45)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2013)0071), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2013)0071),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0049/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0049/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0230/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0230/2013),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | kehottaa komissiota osoittamaan kattavassa vaikutustenarvioinnissa ja kustannushyötyanalyysissä, että tiiviimmässä yhteistyössä kunnioitetaan yhteistyön ulkopuolelle jäävien jäsenvaltioiden toimivaltaa, oikeuksia ja velvoitteita; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota osoittamaan kattavassa vaikutustenarvioinnissa ja kustannushyötyanalyysissä, että tiiviimmässä yhteistyössä kunnioitetaan yhteistyön ulkopuolelle jäävien jäsenvaltioiden toimivaltaa, oikeuksia ja velvoitteita;

| 3. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 4. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

4.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 5. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

5.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

6.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

Tarkistus 1

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Komissio pani vuonna 2011 merkille, että kaikilla tasoilla käytiin keskustelua finanssialan uusista veroista. Keskustelun taustalla on halu varmistaa finanssialan osallistuminen kohtuullisella ja tuntuvalla osuudella kriisin kustannusten kattamiseen sekä se, että finanssialaa verotetaan tasapuolisesti suhteessa muihin aloihin, kannustaa finanssilaitoksia olemaan harjoittamatta toimintaa, johon liittyy liian suuria riskejä, täydentää tulevien kriisien välttämiseen tähtääviä sääntelytoimenpiteitä sekä kerätä lisätuloja yleisiin talousarvioihin tai erityisiin toimenpidepoliittisiin tarkoituksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Komissio pani vuonna 2011 merkille, että kaikilla tasoilla käytiin keskustelua finanssialan uusista veroista. Keskustelun taustalla on halu varmistaa finanssialan osallistuminen kohtuullisella ja tuntuvalla osuudella kriisin kustannusten kattamiseen sekä se, että finanssialaa verotetaan tasapuolisesti suhteessa muihin aloihin, kannustaa finanssilaitoksia olemaan harjoittamatta toimintaa, johon liittyy liian suuria riskejä, täydentää tulevien kriisien välttämiseen tähtääviä sääntelytoimenpiteitä sekä kerätä lisätuloja yleisiin talousarvioihin tai erityisiin toimenpidepoliittisiin tarkoituksiin.

| (1) | Komissio pani vuonna 2011 merkille, että kaikilla tasoilla käytiin keskustelua finanssialan uusista veroista. Keskustelun taustalla on halu varmistaa finanssialan osallistuminen kohtuullisella ja tuntuvalla osuudella kriisin kustannusten kattamiseen sekä se, että finanssialaa verotetaan tasapuolisesti suhteessa muihin aloihin, kannustaa finanssilaitoksia olemaan harjoittamatta toimintaa, johon liittyy liian suuria riskejä, täydentää tulevien kriisien välttämiseen
  ja keinottelun vähentämiseen
  tähtääviä sääntelytoimenpiteitä sekä kerätä lisätuloja yleisiin talousarvioihin
  muun muassa osana julkisen talouden vakauttamista
  tai erityisiin toimenpidepoliittisiin tarkoituksiin
  pyrittäessä kohti kestävyyttä sekä kasvun, koulutuksen ja työllisyyden stimulointia etenkin nuorisotyöllisyyden osalta
  .
  Finanssitransaktioveron käyttöönotolla siis parannetaan jako- ja ohjausmahdollisuuksia, koska se täydentää asianmukaisesti sääntelyn uudistamista koskevia nykyisiä aloitteita. |
| --- | --- |

(1)

Komissio pani vuonna 2011 merkille, että kaikilla tasoilla käytiin keskustelua finanssialan uusista veroista. Keskustelun taustalla on halu varmistaa finanssialan osallistuminen kohtuullisella ja tuntuvalla osuudella kriisin kustannusten kattamiseen sekä se, että finanssialaa verotetaan tasapuolisesti suhteessa muihin aloihin, kannustaa finanssilaitoksia olemaan harjoittamatta toimintaa, johon liittyy liian suuria riskejä, täydentää tulevien kriisien välttämiseen
  ja keinottelun vähentämiseen
  tähtääviä sääntelytoimenpiteitä sekä kerätä lisätuloja yleisiin talousarvioihin
  muun muassa osana julkisen talouden vakauttamista
  tai erityisiin toimenpidepoliittisiin tarkoituksiin
  pyrittäessä kohti kestävyyttä sekä kasvun, koulutuksen ja työllisyyden stimulointia etenkin nuorisotyöllisyyden osalta
  .
  Finanssitransaktioveron käyttöönotolla siis parannetaan jako- ja ohjausmahdollisuuksia, koska se täydentää asianmukaisesti sääntelyn uudistamista koskevia nykyisiä aloitteita.

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a) | Eurooppa-neuvoston 8 päivänä helmikuuta 2013 esittämissä päätelmissä monivuotisesta rahoituskehyksestä vuosiksi 2014–2020 esitettiin, että osa finanssitransaktioveron tuloista olisi kohdennettava unionin talousarvioon todellisina omina varoina. Finanssitransaktioverosta saatujen tulojen käyttö unionin omina varoina on mahdollista tiiviimpää yhteistyötä koskevan menettelyn nojalla ainoastaan, jos tämä pienentäisi osallistuvien jäsenvaltioiden unionin talousarvioon maksamia kansallisia osuuksia samalla määrällä ja jos vältettäisiin osallistuvien jäsenvaltioiden suhteettomat maksuosuudet ulkopuolelle jääviin jäsenvaltioihin verrattuna. Kun finanssitransaktiovero on toteutettu unionissa, siitä saatavat omat varat olisi lisättävä kokonaan tai osittain jäsenvaltioiden kansallisiin maksuosuuksiin, jotta unionin investointeja varten voidaan saada uusia rahoituslähteitä vähentämättä osallistuvien jäsenvaltioiden unionin talousarvioon maksaman kansallisen osuuden määrää. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 a)

Eurooppa-neuvoston 8 päivänä helmikuuta 2013 esittämissä päätelmissä monivuotisesta rahoituskehyksestä vuosiksi 2014–2020 esitettiin, että osa finanssitransaktioveron tuloista olisi kohdennettava unionin talousarvioon todellisina omina varoina. Finanssitransaktioverosta saatujen tulojen käyttö unionin omina varoina on mahdollista tiiviimpää yhteistyötä koskevan menettelyn nojalla ainoastaan, jos tämä pienentäisi osallistuvien jäsenvaltioiden unionin talousarvioon maksamia kansallisia osuuksia samalla määrällä ja jos vältettäisiin osallistuvien jäsenvaltioiden suhteettomat maksuosuudet ulkopuolelle jääviin jäsenvaltioihin verrattuna. Kun finanssitransaktiovero on toteutettu unionissa, siitä saatavat omat varat olisi lisättävä kokonaan tai osittain jäsenvaltioiden kansallisiin maksuosuuksiin, jotta unionin investointeja varten voidaan saada uusia rahoituslähteitä vähentämättä osallistuvien jäsenvaltioiden unionin talousarvioon maksaman kansallisen osuuden määrää.

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 b) | Ennen finanssitransaktioveron käyttöönottoa komission olisi osoitettava, että tiiviimpi yhteistyö ei haittaa sisämarkkinoita eikä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Sen olisi myös osoitettava, että tiiviimpi yhteistyö ei luo esteitä tai aiheuta syrjintää jäsenvaltioiden välisessä kaupankäynnissä eikä vääristä niiden välistä kilpailua. Komission olisi esitettävä uusi pätevä analyysi ja vaikutustenarviointi yhteisen finanssitransaktioveron käyttöönottoa koskevan ehdotuksen vaikutuksista niin osallistuviin ja ulkopuolelle jääviin jäsenvaltioihin kuin sisämarkkinoihin kokonaisuudessaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 b)

Ennen finanssitransaktioveron käyttöönottoa komission olisi osoitettava, että tiiviimpi yhteistyö ei haittaa sisämarkkinoita eikä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Sen olisi myös osoitettava, että tiiviimpi yhteistyö ei luo esteitä tai aiheuta syrjintää jäsenvaltioiden välisessä kaupankäynnissä eikä vääristä niiden välistä kilpailua. Komission olisi esitettävä uusi pätevä analyysi ja vaikutustenarviointi yhteisen finanssitransaktioveron käyttöönottoa koskevan ehdotuksen vaikutuksista niin osallistuviin ja ulkopuolelle jääviin jäsenvaltioihin kuin sisämarkkinoihin kokonaisuudessaan.

Tarkistus 4

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | Finanssitransaktioveron tavoitteet voidaan todella saavuttaa vain, jos vero otetaan käyttöön maailmanlaajuisesti. Tiiviimmän yhteistyön toteuttaminen yhdentoista jäsenvaltion kesken on siksi vasta ensimmäinen askel kohti unionin laajuista ja viime kädessä maailmanlaajuista finanssitransaktioveroa. Unioni kannattaa jatkuvasti finanssitransaktioveron käyttöönottoa maailmanlaajuisesti ja kehottaa ottamaan asian G20-maiden ja G8-maiden huippukokouksen esityslistalle. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 a)

Finanssitransaktioveron tavoitteet voidaan todella saavuttaa vain, jos vero otetaan käyttöön maailmanlaajuisesti. Tiiviimmän yhteistyön toteuttaminen yhdentoista jäsenvaltion kesken on siksi vasta ensimmäinen askel kohti unionin laajuista ja viime kädessä maailmanlaajuista finanssitransaktioveroa. Unioni kannattaa jatkuvasti finanssitransaktioveron käyttöönottoa maailmanlaajuisesti ja kehottaa ottamaan asian G20-maiden ja G8-maiden huippukokouksen esityslistalle.

Tarkistus 5

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Jotta voidaan estää vääristymät, joita aiheutuu osallistuvien jäsenvaltioiden yksipuolisesti toteuttamista toimenpiteistä ottaen huomioon, että asianomaisista finanssitransaktioista valtaosa on sellaisia, joiden liikkuvuus on erittäin suuri, ja parantaa sitä kautta sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa, on tärkeää, että osallistuvissa jäsenvaltioissa kannettavan finanssitransaktioveron perusominaisuudet yhdenmukaistetaan unionin tasolla. Samalla olisi pyrittävä välttämään kannustimet verokeinotteluun osallistuvien jäsenvaltioiden välillä ja finanssimarkkinoiden väliset vääristymät kyseisissä valtioissa sekä mahdollisuudet kaksinkertaiseen verotukseen tai verottamatta jättämiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Jotta voidaan estää vääristymät, joita aiheutuu osallistuvien jäsenvaltioiden yksipuolisesti toteuttamista toimenpiteistä ottaen huomioon, että asianomaisista finanssitransaktioista valtaosa on sellaisia, joiden liikkuvuus on erittäin suuri, ja parantaa sitä kautta sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa, on tärkeää, että osallistuvissa jäsenvaltioissa kannettavan finanssitransaktioveron perusominaisuudet yhdenmukaistetaan unionin tasolla. Samalla olisi pyrittävä välttämään kannustimet verokeinotteluun osallistuvien jäsenvaltioiden välillä ja finanssimarkkinoiden väliset vääristymät kyseisissä valtioissa sekä mahdollisuudet kaksinkertaiseen verotukseen tai verottamatta jättämiseen.

| (3) | Monet yhdestätoista osallistuvasta jäsenvaltiosta ovat jo ottaneet tai ovat ottamassa käyttöön finanssitransaktioveron jossain muodossa.
  Jotta voidaan estää vääristymät, joita aiheutuu osallistuvien jäsenvaltioiden yksipuolisesti toteuttamista toimenpiteistä ottaen huomioon, että asianomaisista finanssitransaktioista valtaosa on sellaisia, joiden liikkuvuus on erittäin suuri, ja parantaa sitä kautta sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa, on tärkeää, että osallistuvissa jäsenvaltioissa kannettavan finanssitransaktioveron perusominaisuudet yhdenmukaistetaan unionin tasolla. Samalla olisi pyrittävä välttämään kannustimet verokeinotteluun osallistuvien jäsenvaltioiden välillä ja finanssimarkkinoiden väliset vääristymät kyseisissä valtioissa sekä mahdollisuudet kaksinkertaiseen verotukseen tai verottamatta jättämiseen. |
| --- | --- |

(3)

Monet yhdestätoista osallistuvasta jäsenvaltiosta ovat jo ottaneet tai ovat ottamassa käyttöön finanssitransaktioveron jossain muodossa.
  Jotta voidaan estää vääristymät, joita aiheutuu osallistuvien jäsenvaltioiden yksipuolisesti toteuttamista toimenpiteistä ottaen huomioon, että asianomaisista finanssitransaktioista valtaosa on sellaisia, joiden liikkuvuus on erittäin suuri, ja parantaa sitä kautta sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa, on tärkeää, että osallistuvissa jäsenvaltioissa kannettavan finanssitransaktioveron perusominaisuudet yhdenmukaistetaan unionin tasolla. Samalla olisi pyrittävä välttämään kannustimet verokeinotteluun osallistuvien jäsenvaltioiden välillä ja finanssimarkkinoiden väliset vääristymät kyseisissä valtioissa sekä mahdollisuudet kaksinkertaiseen verotukseen tai verottamatta jättämiseen.

Tarkistus 6

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 3 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 a) | Koska unionin rahoitusmarkkinoiden sääntely on edistynyt huomattavasti (esimerkiksi luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013

   (1)

  [vakavaraisuusasetus], direktiivi 2013/36/EU ja tämä direktiivi), osallistuvien jäsenvaltioiden, jotka ovat viimeaikaisen rahoituskriisin vuoksi ottaneet käyttöön pankkitoiminnasta perittäviä maksuja, olisi tarkasteltava uudelleen tällaisten verojen tarpeellisuutta ja niiden yhteensopivuutta unionin oikeuden ja sisämarkkinoiden sääntöjen ja tavoitteiden kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 a)

Koska unionin rahoitusmarkkinoiden sääntely on edistynyt huomattavasti (esimerkiksi luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013

   (1)

  [vakavaraisuusasetus], direktiivi 2013/36/EU ja tämä direktiivi), osallistuvien jäsenvaltioiden, jotka ovat viimeaikaisen rahoituskriisin vuoksi ottaneet käyttöön pankkitoiminnasta perittäviä maksuja, olisi tarkasteltava uudelleen tällaisten verojen tarpeellisuutta ja niiden yhteensopivuutta unionin oikeuden ja sisämarkkinoiden sääntöjen ja tavoitteiden kanssa.

Tarkistus 7

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 3 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 b) | Finanssitransaktioverojen mahdollinen yhdenmukaistaminen osallistuvien jäsenvaltioiden kesken ei saisi johtaa ekstraterritoriaaliseen verotukseen, jolla puututaan muiden, ulkopuolelle jäävien jäsenvaltioiden mahdolliseen veropohjaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 b)

Finanssitransaktioverojen mahdollinen yhdenmukaistaminen osallistuvien jäsenvaltioiden kesken ei saisi johtaa ekstraterritoriaaliseen verotukseen, jolla puututaan muiden, ulkopuolelle jäävien jäsenvaltioiden mahdolliseen veropohjaan.

Tarkistus 8

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Sisämarkkinoiden toiminnan parantaminen ja erityisesti vääristymien välttäminen osallistuvien jäsenvaltioiden välillä edellyttää, että finanssitransaktioveroa
  sovelletaan
  väljästi määritettyyn joukkoon finanssilaitoksia ja -transaktioita, kauppaan, jota käydään laajalla valikoimalla rahoitusvälineitä, mukaan lukien strukturoidut tuotteet sekä jäsennellyillä markkinoilla että pörssin ulkopuolella, ja myös kaikkien johdannaissopimusten tekemiseen ja kyseisten toimien olennaisiin muutoksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Sisämarkkinoiden toiminnan parantaminen ja erityisesti vääristymien välttäminen osallistuvien jäsenvaltioiden välillä edellyttää, että finanssitransaktioveroa
  sovelletaan
  väljästi määritettyyn joukkoon finanssilaitoksia ja -transaktioita, kauppaan, jota käydään laajalla valikoimalla rahoitusvälineitä, mukaan lukien strukturoidut tuotteet sekä jäsennellyillä markkinoilla että pörssin ulkopuolella, ja myös kaikkien johdannaissopimusten tekemiseen ja kyseisten toimien olennaisiin muutoksiin.

| (4) | Sisämarkkinoiden toiminnan parantaminen ja erityisesti vääristymien välttäminen
  sekä veropetosten, veronkierron ja aggressiivisen verosuunnittelun mahdollisuuden, riskin siirtämisriskin ja suotuisimman sääntelyn hyväksikäytön vähentäminen,
  osallistuvien jäsenvaltioiden välillä edellyttää, että finanssitransaktioveroa
  olisi sovellettava
  väljästi määritettyyn joukkoon finanssilaitoksia ja -transaktioita, kauppaan, jota käydään laajalla valikoimalla rahoitusvälineitä, mukaan lukien strukturoidut tuotteet sekä jäsennellyillä markkinoilla että pörssin ulkopuolella, ja myös kaikkien johdannaissopimusten tekemiseen
  , mukaan lukien hinnanerosopimukset, valuuttatransaktiot valuuttamarkkinoilla ja spekulatiiviset termiinikaupat,
  ja kyseisten toimien olennaisiin muutoksiin. |
| --- | --- |

(4)

Sisämarkkinoiden toiminnan parantaminen ja erityisesti vääristymien välttäminen
  sekä veropetosten, veronkierron ja aggressiivisen verosuunnittelun mahdollisuuden, riskin siirtämisriskin ja suotuisimman sääntelyn hyväksikäytön vähentäminen,
  osallistuvien jäsenvaltioiden välillä edellyttää, että finanssitransaktioveroa
  olisi sovellettava
  väljästi määritettyyn joukkoon finanssilaitoksia ja -transaktioita, kauppaan, jota käydään laajalla valikoimalla rahoitusvälineitä, mukaan lukien strukturoidut tuotteet sekä jäsennellyillä markkinoilla että pörssin ulkopuolella, ja myös kaikkien johdannaissopimusten tekemiseen
  , mukaan lukien hinnanerosopimukset, valuuttatransaktiot valuuttamarkkinoilla ja spekulatiiviset termiinikaupat,
  ja kyseisten toimien olennaisiin muutoksiin.

Tarkistus 9

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Lukuun ottamatta johdannaissopimusten tekemistä tai niiden olennaista muuttamista kaupankäynti ensimarkkinoilla sekä kansalaisten ja yritysten kannalta merkitykselliset transaktiot, kuten vakuutussopimusten tekeminen, kiinnitysluotot, kulutusluotot tai maksupalvelut, olisi jätettävä finanssitransaktioveron soveltamisalan ulkopuolelle, jotta kyseisellä verolla ei haitattaisi yritysten ja valtioiden pääomanhankintaa ja jotta vältettäisiin sen vaikutukset kotitalouksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Lukuun ottamatta johdannaissopimusten tekemistä tai niiden olennaista muuttamista kaupankäynti ensimarkkinoilla sekä kansalaisten ja yritysten kannalta merkitykselliset transaktiot, kuten vakuutussopimusten tekeminen, kiinnitysluotot, kulutusluotot tai maksupalvelut, olisi jätettävä finanssitransaktioveron soveltamisalan ulkopuolelle, jotta kyseisellä verolla ei haitattaisi yritysten ja valtioiden pääomanhankintaa ja jotta vältettäisiin sen vaikutukset kotitalouksiin.

| (8) | Lukuun ottamatta johdannaissopimusten tekemistä tai niiden olennaista muuttamista kaupankäynti ensimarkkinoilla sekä kansalaisten ja yritysten kannalta merkitykselliset transaktiot, kuten vakuutussopimusten tekeminen, kiinnitysluotot, kulutusluotot tai maksupalvelut, olisi jätettävä finanssitransaktioveron soveltamisalan ulkopuolelle, jotta kyseisellä verolla ei haitattaisi yritysten ja valtioiden pääomanhankintaa ja jotta vältettäisiin sen
  kielteiset
  vaikutukset kotitalouksiin
  ja reaalitalouteen
  . |
| --- | --- |

(8)

Lukuun ottamatta johdannaissopimusten tekemistä tai niiden olennaista muuttamista kaupankäynti ensimarkkinoilla sekä kansalaisten ja yritysten kannalta merkitykselliset transaktiot, kuten vakuutussopimusten tekeminen, kiinnitysluotot, kulutusluotot tai maksupalvelut, olisi jätettävä finanssitransaktioveron soveltamisalan ulkopuolelle, jotta kyseisellä verolla ei haitattaisi yritysten ja valtioiden pääomanhankintaa ja jotta vältettäisiin sen
  kielteiset
  vaikutukset kotitalouksiin
  ja reaalitalouteen
  .

Tarkistus 10

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | Säänneltyjen markkinoiden ja erityisesti tiukasti säännellyn, valvotun ja avoimen pörssikaupan aseman lujittamiseksi sääntelemättömään, vähemmän valvottuun ja vähemmän avoimeen pörssin ulkopuoliseen kauppaan nähden jäsenvaltioiden olisi sovellettava pörssin ulkopuoliseen (OTC) kauppaan korkeampia verokantoja. Näin mahdollistetaan kaupankäynnin siirtyminen markkinoilta, joita säännellään vain vähän tai ei lainkaan, säännellyille markkinoille. Korkeampia verokantoja ei pitäisi soveltaa OTC-johdannaisten finanssitransaktioihin, jos ne vähentävät objektiivisesti riskejä ja siten hyödyttävät reaalitaloutta. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

Säänneltyjen markkinoiden ja erityisesti tiukasti säännellyn, valvotun ja avoimen pörssikaupan aseman lujittamiseksi sääntelemättömään, vähemmän valvottuun ja vähemmän avoimeen pörssin ulkopuoliseen kauppaan nähden jäsenvaltioiden olisi sovellettava pörssin ulkopuoliseen (OTC) kauppaan korkeampia verokantoja. Näin mahdollistetaan kaupankäynnin siirtyminen markkinoilta, joita säännellään vain vähän tai ei lainkaan, säännellyille markkinoille. Korkeampia verokantoja ei pitäisi soveltaa OTC-johdannaisten finanssitransaktioihin, jos ne vähentävät objektiivisesti riskejä ja siten hyödyttävät reaalitaloutta.

Tarkistus 11

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 15 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (15 a) | Muut kuin rahoitusalan yritykset toteuttavat merkittäviä transaktioita rahoitusmarkkinoilla vähentääkseen liiketoimintaansa suoraan liittyviä riskejä. Finanssitransaktioveroa ei pitäisi soveltaa näihin laitoksiin, kun ne toteuttavat tällaisia transaktioita. Jos muut kuin rahoitusalan yritykset kuitenkin toteuttavat spekulatiivisia transaktioita, jotka eivät liity niiden liiketoimintaa koskevan riskin vähentämiseen, niitä olisi kohdeltava samoin kuin rahoituslaitoksia ja finanssitransaktioveroa olisi sovellettava. |

Komission teksti

Tarkistus

(15 a)

Muut kuin rahoitusalan yritykset toteuttavat merkittäviä transaktioita rahoitusmarkkinoilla vähentääkseen liiketoimintaansa suoraan liittyviä riskejä. Finanssitransaktioveroa ei pitäisi soveltaa näihin laitoksiin, kun ne toteuttavat tällaisia transaktioita. Jos muut kuin rahoitusalan yritykset kuitenkin toteuttavat spekulatiivisia transaktioita, jotka eivät liity niiden liiketoimintaa koskevan riskin vähentämiseen, niitä olisi kohdeltava samoin kuin rahoituslaitoksia ja finanssitransaktioveroa olisi sovellettava.

Tarkistus 12

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 15 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (15 b) | Jotta veron välttämisestä voidaan tehdä kallista ja vähätuottoista ja jotta voidaan varmistaa parempi täytäntöönpanon valvonta, kotipaikka- ja liikkeeseenlaskuperiaatetta olisi täydennettävä ”laillisen omistusoikeuden siirron periaatteella”. |

Komission teksti

Tarkistus

(15 b)

Jotta veron välttämisestä voidaan tehdä kallista ja vähätuottoista ja jotta voidaan varmistaa parempi täytäntöönpanon valvonta, kotipaikka- ja liikkeeseenlaskuperiaatetta olisi täydennettävä ”laillisen omistusoikeuden siirron periaatteella”.

Tarkistus 13

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 15 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (15 c) | Komission olisi tarvittaessa ryhdyttävä kolmansien maiden kanssa neuvotteluihin finanssitransaktioveron kantamisen mahdollistamiseksi. Komission olisi myös tarkistettava yhteistyöhaluttomien oikeudenkäyttöalueiden määritelmäänsä ja päivitettävä veropetoksia, veronkiertoa ja aggressiivista verosuunnittelua koskevaa toimintasuunnitelmaansa vastaavasti. |

Komission teksti

Tarkistus

(15 c)

Komission olisi tarvittaessa ryhdyttävä kolmansien maiden kanssa neuvotteluihin finanssitransaktioveron kantamisen mahdollistamiseksi. Komission olisi myös tarkistettava yhteistyöhaluttomien oikeudenkäyttöalueiden määritelmäänsä ja päivitettävä veropetoksia, veronkiertoa ja aggressiivista verosuunnittelua koskevaa toimintasuunnitelmaansa vastaavasti.

Tarkistus 14

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Vähimmäisverokannat olisi asetettava riittävän korkealle tasolle yhteiselle finanssitransaktioverolle asetetun yhdenmukaistamistavoitteen saavuttamiseksi. Niiden olisi kuitenkin samalla oltava riittävän matalia, jotta siirtämisriskit olisivat mahdollisimman pienet. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Vähimmäisverokannat olisi asetettava riittävän korkealle tasolle yhteiselle finanssitransaktioverolle asetetun yhdenmukaistamistavoitteen saavuttamiseksi. Niiden olisi kuitenkin samalla oltava riittävän matalia, jotta siirtämisriskit olisivat mahdollisimman pienet.

Poistetaan.

Tarkistus 15

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Veropetosten
  ja
  veronkierron estämiseksi osallistuvat jäsenvaltiot olisi velvoitettava toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Veropetosten
  ja
  veronkierron estämiseksi osallistuvat jäsenvaltiot olisi velvoitettava toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä.

| (19) | Veropetosten, veronkierron
  ja aggressiivisen verosuunnittelun, kuten korvaamisen,
  estämiseksi osallistuvat jäsenvaltiot olisi velvoitettava toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(19)

Veropetosten, veronkierron
  ja aggressiivisen verosuunnittelun, kuten korvaamisen,
  estämiseksi osallistuvat jäsenvaltiot olisi velvoitettava toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä.

Tarkistus 16

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 19 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 a) | Komission olisi perustettava kaikkien unionin jäsenvaltioiden, komission, Euroopan keskuspankin (EKP) ja Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen, ESMA) edustajista koostuva asiantuntijatyöryhmä (FTV-komitea), joka arvioi tämän direktiivin tehokasta täytäntöönpanoa sekä pyrkii estämään veropetoksia, veronkiertoa ja aggressiivista verosuunnittelua ja säilyttämään sisämarkkinoiden eheyden. FTV-komitean olisi valvottava finanssitransaktioita havaitakseen 14 artiklassa määriteltyjä väärinkäytöksiä, ehdottaakseen asianmukaisesti vastatoimia ja tarvittaessa koordinoidakseen näiden vastatoimien täytäntöönpanoa kansallisella tasolla. Komitean olisi hyödynnettävä täysimääräisesti unionin lainsäädäntöä verotuksen ja rahoitusmarkkinoiden sääntelyn alalla sekä kansainvälisten järjestöjen, mukaan luettuina OECD ja Euroopan neuvosto, veroyhteistyövälineitä. Osallistuvien jäsenvaltioiden edustajien olisi tarpeen mukaan voitava muodostaa alaryhmä, jotta voidaan käsitellä finanssitransaktioveron toteutukseen liittyviä aiheita, jotka eivät koske ulkopuolelle jääviä jäsenvaltioita. |

Komission teksti

Tarkistus

(19 a)

Komission olisi perustettava kaikkien unionin jäsenvaltioiden, komission, Euroopan keskuspankin (EKP) ja Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen, ESMA) edustajista koostuva asiantuntijatyöryhmä (FTV-komitea), joka arvioi tämän direktiivin tehokasta täytäntöönpanoa sekä pyrkii estämään veropetoksia, veronkiertoa ja aggressiivista verosuunnittelua ja säilyttämään sisämarkkinoiden eheyden. FTV-komitean olisi valvottava finanssitransaktioita havaitakseen 14 artiklassa määriteltyjä väärinkäytöksiä, ehdottaakseen asianmukaisesti vastatoimia ja tarvittaessa koordinoidakseen näiden vastatoimien täytäntöönpanoa kansallisella tasolla. Komitean olisi hyödynnettävä täysimääräisesti unionin lainsäädäntöä verotuksen ja rahoitusmarkkinoiden sääntelyn alalla sekä kansainvälisten järjestöjen, mukaan luettuina OECD ja Euroopan neuvosto, veroyhteistyövälineitä. Osallistuvien jäsenvaltioiden edustajien olisi tarpeen mukaan voitava muodostaa alaryhmä, jotta voidaan käsitellä finanssitransaktioveron toteutukseen liittyviä aiheita, jotka eivät koske ulkopuolelle jääviä jäsenvaltioita.

Tarkistus 17

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 19 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 b) | Jäsenvaltiot ovat velvollisia hallinnolliseen yhteistyöhön verotuksen alalla direktiivin 2011/16/EU mukaisesti ja keskinäiseen avunantoon veroihin, maksuihin ja muihin toimenpiteisiin liittyvien saatavien perinnässä direktiivin 2010/24/EU mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(19 b)

Jäsenvaltiot ovat velvollisia hallinnolliseen yhteistyöhön verotuksen alalla direktiivin 2011/16/EU mukaisesti ja keskinäiseen avunantoon veroihin, maksuihin ja muihin toimenpiteisiin liittyvien saatavien perinnässä direktiivin 2010/24/EU mukaisesti.

Tarkistus 18

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Jotta voidaan antaa yksityiskohtaisempia sääntöjä tietyillä teknisillä aloilla, kun kyseessä ovat rekisteröinti-, kirjanpito- ja ilmoitusvelvoitteet sekä muut velvoitteet, joiden tarkoituksena on varmistaa, että veroviranomaisille maksettava finanssitransaktioverovelka maksetaan tosiasiallisesti, ja jotta näitä sääntöjä voidaan tarvittaessa mukauttaa hyvissä ajoin, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisia säädöksiä niiden toimenpiteiden määrityksestä, jotka ovat tarpeen tätä tarkoitusta varten. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että
  neuvosto saa
  tarvittavat asiakirjat hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Jotta voidaan antaa yksityiskohtaisempia sääntöjä tietyillä teknisillä aloilla, kun kyseessä ovat rekisteröinti-, kirjanpito- ja ilmoitusvelvoitteet sekä muut velvoitteet, joiden tarkoituksena on varmistaa, että veroviranomaisille maksettava finanssitransaktioverovelka maksetaan tosiasiallisesti, ja jotta näitä sääntöjä voidaan tarvittaessa mukauttaa hyvissä ajoin, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisia säädöksiä niiden toimenpiteiden määrityksestä, jotka ovat tarpeen tätä tarkoitusta varten. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että
  neuvosto saa
  tarvittavat asiakirjat hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

| (21) | Jotta voidaan antaa yksityiskohtaisempia sääntöjä tietyillä teknisillä aloilla, kun kyseessä ovat rekisteröinti-, kirjanpito- ja ilmoitusvelvoitteet sekä muut velvoitteet, joiden tarkoituksena on varmistaa, että veroviranomaisille maksettava finanssitransaktioverovelka maksetaan tosiasiallisesti, ja jotta näitä sääntöjä voidaan tarvittaessa mukauttaa hyvissä ajoin, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisia säädöksiä niiden toimenpiteiden määrityksestä, jotka ovat tarpeen tätä tarkoitusta varten. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että tarvittavat asiakirjat
  toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti,
  hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Jotta voidaan antaa yksityiskohtaisempia sääntöjä tietyillä teknisillä aloilla, kun kyseessä ovat rekisteröinti-, kirjanpito- ja ilmoitusvelvoitteet sekä muut velvoitteet, joiden tarkoituksena on varmistaa, että veroviranomaisille maksettava finanssitransaktioverovelka maksetaan tosiasiallisesti, ja jotta näitä sääntöjä voidaan tarvittaessa mukauttaa hyvissä ajoin, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisia säädöksiä niiden toimenpiteiden määrityksestä, jotka ovat tarpeen tätä tarkoitusta varten. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että tarvittavat asiakirjat
  toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti,
  hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

Tarkistus 19

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | johdannaissopimusten tekemistä ennen nettoutusta tai selvitystä; |

Komission teksti

Tarkistus

c)

johdannaissopimusten tekemistä ennen nettoutusta tai selvitystä;

| c) | johdannaissopimusten
  , mukaan lukien hinnanerosopimukset ja spekulatiiviset termiinikaupat,
  tekemistä ennen nettoutusta tai selvitystä; |
| --- | --- |

c)

johdannaissopimusten
  , mukaan lukien hinnanerosopimukset ja spekulatiiviset termiinikaupat,
  tekemistä ennen nettoutusta tai selvitystä;

Tarkistus 20

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | valuuttatransaktiot valuuttamarkkinoilla; |

Komission teksti

Tarkistus

c a)

valuuttatransaktiot valuuttamarkkinoilla;

Tarkistus 21

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | takaisinostosopimusta, takaisinmyyntisopimusta sekä arvopapereiden lainaksi antamista ja lainaksi ottamista koskevaa sopimusta; |

Komission teksti

Tarkistus

e)

takaisinostosopimusta, takaisinmyyntisopimusta sekä arvopapereiden lainaksi antamista ja lainaksi ottamista koskevaa sopimusta;

| e) | takaisinostosopimusta, takaisinmyyntisopimusta sekä arvopapereiden lainaksi antamista ja lainaksi ottamista koskevaa sopimusta
  , mukaan lukien peruutetut toimeksiannot, kun harjoitetaan huippunopeaa algoritmikauppaa
  ; |
| --- | --- |

e)

takaisinostosopimusta, takaisinmyyntisopimusta sekä arvopapereiden lainaksi antamista ja lainaksi ottamista koskevaa sopimusta
  , mukaan lukien peruutetut toimeksiannot, kun harjoitetaan huippunopeaa algoritmikauppaa
  ;

Tarkistus 22

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 3 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a)
     
  ”valtionlainan liikkeeseenlaskijalla” asetuksen (EU) N:o 236/2012 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa määriteltyä valtionlainan liikkeeseenlaskijaa; |

Komission teksti

Tarkistus

3 a)
     
  ”valtionlainan liikkeeseenlaskijalla” asetuksen (EU) N:o 236/2012 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa määriteltyä valtionlainan liikkeeseenlaskijaa;

Tarkistus 23

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 3 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 b)”
     
  valtionlainalla” asetuksen (EU) N:o 236/2012 2 artiklan 1 kohdan f alakohdassa määriteltyä valtionlainaa; |

Komission teksti

Tarkistus

3 b)”
     
  valtionlainalla” asetuksen (EU) N:o 236/2012 2 artiklan 1 kohdan f alakohdassa määriteltyä valtionlainaa;

Tarkistus 24

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 7 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 a)
     
  ”pk-yritysten kasvumarkkinoilla” monenkeskistä kaupankäyntijärjestelmää, joka on rekisteröity pk-yritysten kasvumarkkinoiksi [rahoitusmarkkina]direktiivin .../.../EU 35 artiklan mukaisesti; |

Komission teksti

Tarkistus

7 a)
     
  ”pk-yritysten kasvumarkkinoilla” monenkeskistä kaupankäyntijärjestelmää, joka on rekisteröity pk-yritysten kasvumarkkinoiksi [rahoitusmarkkina]direktiivin .../.../EU 35 artiklan mukaisesti;

Tarkistus 25

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 12 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 a)
     
  ”huippunopealla algoritmikaupalla” rahoitusvälineillä tapahtuvaa algoritmista kaupankäyntiä nopeuksilla, joissa järjestelmän fyysisestä viipeestä toimeksiantojen välittämiseksi, peruuttamiseksi tai muuttamiseksi tulee ratkaiseva tekijä siltä osin, missä ajassa ohje ilmoitetaan kauppapaikkaan tai liiketoimi toteutetaan; |

Komission teksti

Tarkistus

12 a)
     
  ”huippunopealla algoritmikaupalla” rahoitusvälineillä tapahtuvaa algoritmista kaupankäyntiä nopeuksilla, joissa järjestelmän fyysisestä viipeestä toimeksiantojen välittämiseksi, peruuttamiseksi tai muuttamiseksi tulee ratkaiseva tekijä siltä osin, missä ajassa ohje ilmoitetaan kauppapaikkaan tai liiketoimi toteutetaan;

Tarkistus 26

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 12 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 b)
     
  ”huippunopealla kaupankäyntistrategialla” sellaista kaupankäyntistrategiaa rahoitusvälineellä omaan lukuun käytävää kauppaa varten, johon liittyy huippunopea algoritmikauppa ja joka täyttää vähintään kaksi seuraavista edellytyksistä: |
| | i) | siinä käytetään läheisyys- tai lähipalveluja taikka välitöntä markkinoillepääsyä; |

Komission teksti

Tarkistus

12 b)
     
  ”huippunopealla kaupankäyntistrategialla” sellaista kaupankäyntistrategiaa rahoitusvälineellä omaan lukuun käytävää kauppaa varten, johon liittyy huippunopea algoritmikauppa ja joka täyttää vähintään kaksi seuraavista edellytyksistä:

i)

siinä käytetään läheisyys- tai lähipalveluja taikka välitöntä markkinoillepääsyä;

| ii) | se liittyy vähintään 50 prosentin päivittäiseen salkun kiertonopeuteen; |
| --- | --- |

ii)

se liittyy vähintään 50 prosentin päivittäiseen salkun kiertonopeuteen;

| iii) | peruutettujen toimeksiantojen osuus (osittaiset peruutukset mukaan lukien) on yli 20 prosenttia; |
| --- | --- |

iii)

peruutettujen toimeksiantojen osuus (osittaiset peruutukset mukaan lukien) on yli 20 prosenttia;

| iv) | suurin osa otetuista positioista puretaan samana päivänä; |
| --- | --- |

iv)

suurin osa otetuista positioista puretaan samana päivänä;

| v) | yli 50 prosenttia toimeksiannoista tai liiketoimista toteutetaan kauppapaikoissa, jotka tarjoavat alennuksia toimeksiannoille, joista saadaan likviditeettiä ja jotka ovat oikeutettuja tällaisiin alennuksiin. |
| --- | --- |

v)

yli 50 prosenttia toimeksiannoista tai liiketoimista toteutetaan kauppapaikoissa, jotka tarjoavat alennuksia toimeksiannoille, joista saadaan likviditeettiä ja jotka ovat oikeutettuja tällaisiin alennuksiin.

Tarkistus 27

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Kunkin 1 kohdan 2 alakohdan a, b, c ja e alakohdassa tarkoitetun toimen on katsottava johtavan yhteen finanssitransaktioon. Kunkin mainitun kohdan d alakohdassa tarkoitetun vaihdon on katsottava johtavan kahteen finanssitransaktioon. Kunkin 1 kohdan 2 alakohdan a–e alakohdassa tarkoitetun toimen olennaisen muutoksen on katsottava olevan samantyyppinen uusi toimi kuin alkuperäinen toimi. Muutoksen katsotaan olevan olennainen erityisesti silloin, kun siihen sisältyy vähintään yhden osapuolen korvaaminen, kun toimen kohde tai soveltamisala, sen ajallinen soveltamisala mukaan lukien, tai sovittu vastike muuttuu tai kun alkuperäinen toimi olisi johtanut suurempaan veroon, jos se olisi toteutettu muutetussa muodossaan. | 2.   Kunkin 1 kohdan 2 alakohdan a, b, c ja e alakohdassa tarkoitetun toimen on katsottava johtavan yhteen finanssitransaktioon. Kunkin mainitun kohdan d alakohdassa tarkoitetun vaihdon on katsottava johtavan kahteen finanssitransaktioon. Kunkin 1 kohdan 2 alakohdan a–e alakohdassa tarkoitetun toimen olennaisen muutoksen on katsottava olevan samantyyppinen uusi toimi kuin alkuperäinen toimi. Muutoksen katsotaan olevan olennainen erityisesti silloin, kun siihen sisältyy vähintään yhden osapuolen korvaaminen, kun toimen kohde tai soveltamisala, sen ajallinen soveltamisala mukaan lukien, tai sovittu vastike muuttuu tai kun alkuperäinen toimi olisi johtanut suurempaan veroon, jos se olisi toteutettu muutetussa muodossaan.
  Kun keskusvastapuoli tai muu selvitysyhteisö tai selvitysjärjestelmän hoitaja tai yhteentoimivat järjestelmät, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivissä 98/26/EY, tekevät transaktioille novaation määrittämistä tai selvittämistä varten, tätä ei pidetä tässä kohdassa tarkoitettuna olennaisena muutoksena. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Kunkin 1 kohdan 2 alakohdan a, b, c ja e alakohdassa tarkoitetun toimen on katsottava johtavan yhteen finanssitransaktioon. Kunkin mainitun kohdan d alakohdassa tarkoitetun vaihdon on katsottava johtavan kahteen finanssitransaktioon. Kunkin 1 kohdan 2 alakohdan a–e alakohdassa tarkoitetun toimen olennaisen muutoksen on katsottava olevan samantyyppinen uusi toimi kuin alkuperäinen toimi. Muutoksen katsotaan olevan olennainen erityisesti silloin, kun siihen sisältyy vähintään yhden osapuolen korvaaminen, kun toimen kohde tai soveltamisala, sen ajallinen soveltamisala mukaan lukien, tai sovittu vastike muuttuu tai kun alkuperäinen toimi olisi johtanut suurempaan veroon, jos se olisi toteutettu muutetussa muodossaan.

2.   Kunkin 1 kohdan 2 alakohdan a, b, c ja e alakohdassa tarkoitetun toimen on katsottava johtavan yhteen finanssitransaktioon. Kunkin mainitun kohdan d alakohdassa tarkoitetun vaihdon on katsottava johtavan kahteen finanssitransaktioon. Kunkin 1 kohdan 2 alakohdan a–e alakohdassa tarkoitetun toimen olennaisen muutoksen on katsottava olevan samantyyppinen uusi toimi kuin alkuperäinen toimi. Muutoksen katsotaan olevan olennainen erityisesti silloin, kun siihen sisältyy vähintään yhden osapuolen korvaaminen, kun toimen kohde tai soveltamisala, sen ajallinen soveltamisala mukaan lukien, tai sovittu vastike muuttuu tai kun alkuperäinen toimi olisi johtanut suurempaan veroon, jos se olisi toteutettu muutetussa muodossaan.
  Kun keskusvastapuoli tai muu selvitysyhteisö tai selvitysjärjestelmän hoitaja tai yhteentoimivat järjestelmät, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivissä 98/26/EY, tekevät transaktioille novaation määrittämistä tai selvittämistä varten, tätä ei pidetä tässä kohdassa tarkoitettuna olennaisena muutoksena.

Tarkistus 28

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 3 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | kun finanssitransaktioiden keskimääräinen vuotuinen arvo ei kahtena peräkkäisenä kalenterivuonna ole yli
  50 prosenttia
  keskimääräisestä vuotuisesta nettoliikevaihdosta kokonaisuudessaan, sellaisena kuin se määritellään neuvoston direktiivin 78/660/ETY 28 artiklassa, kyseisen yrityksen, laitoksen, elimen tai henkilön pyynnöstä voidaan katsoa, ettei se ole tai ettei se enää ole finanssilaitos. |

Komission teksti

Tarkistus

d)

kun finanssitransaktioiden keskimääräinen vuotuinen arvo ei kahtena peräkkäisenä kalenterivuonna ole yli
  50 prosenttia
  keskimääräisestä vuotuisesta nettoliikevaihdosta kokonaisuudessaan, sellaisena kuin se määritellään neuvoston direktiivin 78/660/ETY 28 artiklassa, kyseisen yrityksen, laitoksen, elimen tai henkilön pyynnöstä voidaan katsoa, ettei se ole tai ettei se enää ole finanssilaitos.

| d) | kun finanssitransaktioiden keskimääräinen vuotuinen arvo ei kahtena peräkkäisenä kalenterivuonna ole yli
  20 prosenttia
  keskimääräisestä vuotuisesta nettoliikevaihdosta kokonaisuudessaan, sellaisena kuin se määritellään neuvoston direktiivin 78/660/ETY 28 artiklassa, kyseisen yrityksen, laitoksen, elimen tai henkilön pyynnöstä voidaan katsoa, ettei se ole tai ettei se enää ole finanssilaitos. |
| --- | --- |

d)

kun finanssitransaktioiden keskimääräinen vuotuinen arvo ei kahtena peräkkäisenä kalenterivuonna ole yli
  20 prosenttia
  keskimääräisestä vuotuisesta nettoliikevaihdosta kokonaisuudessaan, sellaisena kuin se määritellään neuvoston direktiivin 78/660/ETY 28 artiklassa, kyseisen yrityksen, laitoksen, elimen tai henkilön pyynnöstä voidaan katsoa, ettei se ole tai ettei se enää ole finanssilaitos.

Tarkistus 29

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 3 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | mainitussa kohdassa tarkoitettua finanssitransaktioiden keskimääräistä vuotuista arvoa laskettaessa ei oteta huomioon finanssitransaktioita, jotka koskevat muita kuin OTC-johdannaissopimuksia, jotka täyttävät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä epäsuoria määritysmenettelyjä, määritysvelvollisuutta, julkista rekisteriä, markkinapaikkaan pääsyä, finanssialan ulkopuolisia vastapuolia ja sellaisiin OTC-johdannaissopimuksiin sovellettavia riskienpienentämistekniikoita, joita ei määritetä keskusvastapuolessa, koskevien sääntelystandardien osalta 19 päivänä joulukuuta 2012 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 149/2013

   (*)

  10 artiklassa. |

Komission teksti

Tarkistus

d a)

mainitussa kohdassa tarkoitettua finanssitransaktioiden keskimääräistä vuotuista arvoa laskettaessa ei oteta huomioon finanssitransaktioita, jotka koskevat muita kuin OTC-johdannaissopimuksia, jotka täyttävät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä epäsuoria määritysmenettelyjä, määritysvelvollisuutta, julkista rekisteriä, markkinapaikkaan pääsyä, finanssialan ulkopuolisia vastapuolia ja sellaisiin OTC-johdannaissopimuksiin sovellettavia riskienpienentämistekniikoita, joita ei määritetä keskusvastapuolessa, koskevien sääntelystandardien osalta 19 päivänä joulukuuta 2012 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 149/2013

   (*)

  10 artiklassa.

Tarkistus 30

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Siinä tapauksessa, että finanssitransaktioveroa sovelletaan muissa kuin 11 osallistuvassa jäsenvaltiossa, sitä laajennetaan muihin jäsenvaltioihin vastavuoroisin ehdoin. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.
     
  Siinä tapauksessa, että finanssitransaktioveroa sovelletaan muissa kuin 11 osallistuvassa jäsenvaltiossa, sitä laajennetaan muihin jäsenvaltioihin vastavuoroisin ehdoin.

Tarkistus 31

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | keskusvastapuolet, kun ne hoitavat keskusvastapuolen tehtävää; |

Komission teksti

Tarkistus

a)

keskusvastapuolet, kun ne hoitavat keskusvastapuolen tehtävää;

| a) | keskusvastapuolet, kun ne hoitavat keskusvastapuolen tehtävää
  , tai muut selvitysyhteisöt tai selvitysosapuolet tai yhteentoimivat järjestelmät, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivissä 98/26/EY, kun ne hoitavat määrittämiseen, mukaan luettuna mahdollinen novaatio, tai selvittämiseen liittyvää tehtäväänsä
  ; |
| --- | --- |

a)

keskusvastapuolet, kun ne hoitavat keskusvastapuolen tehtävää
  , tai muut selvitysyhteisöt tai selvitysosapuolet tai yhteentoimivat järjestelmät, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivissä 98/26/EY, kun ne hoitavat määrittämiseen, mukaan luettuna mahdollinen novaatio, tai selvittämiseen liittyvää tehtäväänsä
  ;

Tarkistus 32

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | pk-yritysten kasvumarkkinat; |

Komission teksti

Tarkistus

c a)

pk-yritysten kasvumarkkinat;

Tarkistus 33

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 2 kohta – c b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c b) | toimija, joka rahoitusmarkkinoilla tarjoutuu käymään kauppaa jatkuvasti omaan lukuunsa ostamalla ja myymällä rahoitusvälineitä omaa pääomaansa vastaan (markkinatakaaja), kun tämä toteuttaa keskeistä funktiota epälikvideillä obligaatioilla ja osakkeilla asemassaan likviditeetin tarjoajana, kuten on määritelty markkinatakaajan ja sen kauppapaikan välisessä sopimuksessa, jossa finanssitransaktio toteutetaan, ja kun transaktio ei ole osa huippunopeaa kaupankäyntistrategiaa. |

Komission teksti

Tarkistus

c b)

toimija, joka rahoitusmarkkinoilla tarjoutuu käymään kauppaa jatkuvasti omaan lukuunsa ostamalla ja myymällä rahoitusvälineitä omaa pääomaansa vastaan (markkinatakaaja), kun tämä toteuttaa keskeistä funktiota epälikvideillä obligaatioilla ja osakkeilla asemassaan likviditeetin tarjoajana, kuten on määritelty markkinatakaajan ja sen kauppapaikan välisessä sopimuksessa, jossa finanssitransaktio toteutetaan, ja kun transaktio ei ole osa huippunopeaa kaupankäyntistrategiaa.

Tarkistus 34

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 2 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio antaa 16 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa määritetään edellytykset sille, että rahoitusväline katsotaan epälikvidiksi tätä direktiiviä sovellettaessa. |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio antaa 16 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa määritetään edellytykset sille, että rahoitusväline katsotaan epälikvidiksi tätä direktiiviä sovellettaessa.

Tarkistus 35

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 4 kohta – g a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | g a) | rahoitusvälineen omistajan hallintaoikeutta koskevat transaktiot ja kaikki vastaavat toiminnot, jotka kattavat rahoitusvälineeseen liittyvän riskin siirrot, ryhmän yksiköiden tai hajautettujen pankkien verkoston yksiköiden välillä, jos transaktiot toteutetaan kansallisessa tai unionin lainsäädännössä asetetun oikeudellisen tai vakavaraisuusvaatimuksen noudattamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

g a)

rahoitusvälineen omistajan hallintaoikeutta koskevat transaktiot ja kaikki vastaavat toiminnot, jotka kattavat rahoitusvälineeseen liittyvän riskin siirrot, ryhmän yksiköiden tai hajautettujen pankkien verkoston yksiköiden välillä, jos transaktiot toteutetaan kansallisessa tai unionin lainsäädännössä asetetun oikeudellisen tai vakavaraisuusvaatimuksen noudattamiseksi.

Tarkistus 36

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla – 1 kohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e a) | se on osallistuvaan jäsenvaltioon c alakohdan mukaisesti sijoittautuneen laitoksen sivukonttori; |

Komission teksti

Tarkistus

e a)

se on osallistuvaan jäsenvaltioon c alakohdan mukaisesti sijoittautuneen laitoksen sivukonttori;

Tarkistus 37

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla – 1 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| g) | se on sellaisen finanssitransaktion osapuolena joko omaan tai toisen henkilön lukuun taikka transaktion osapuolen nimissä, joka koskee jotakin direktiivin 2004/39/EY liitteessä I olevassa C osassa tarkoitettua rahoitusvälinettä tai kyseisen jäsenvaltion alueella liikkeeseen laskettua strukturoitua tuotetta
  , lukuun ottamatta mainitun osan 4–10 kohdassa tarkoitettuja välineitä, joilla ei ole järjestäytynyttä kaupankäyntijärjestelmää
  . |

Komission teksti

Tarkistus

g)

se on sellaisen finanssitransaktion osapuolena joko omaan tai toisen henkilön lukuun taikka transaktion osapuolen nimissä, joka koskee jotakin direktiivin 2004/39/EY liitteessä I olevassa C osassa tarkoitettua rahoitusvälinettä tai kyseisen jäsenvaltion alueella liikkeeseen laskettua strukturoitua tuotetta
  , lukuun ottamatta mainitun osan 4–10 kohdassa tarkoitettuja välineitä, joilla ei ole järjestäytynyttä kaupankäyntijärjestelmää
  .

| g) | se on sellaisen finanssitransaktion osapuolena joko omaan tai toisen henkilön lukuun taikka transaktion osapuolen nimissä, joka koskee jotakin direktiivin 2004/39/EY liitteessä I olevassa C osassa tarkoitettua rahoitusvälinettä tai kyseisen jäsenvaltion alueella liikkeeseen laskettua strukturoitua tuotetta. |
| --- | --- |

g)

se on sellaisen finanssitransaktion osapuolena joko omaan tai toisen henkilön lukuun taikka transaktion osapuolen nimissä, joka koskee jotakin direktiivin 2004/39/EY liitteessä I olevassa C osassa tarkoitettua rahoitusvälinettä tai kyseisen jäsenvaltion alueella liikkeeseen laskettua strukturoitua tuotetta.

Tarkistus 38

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Tämän direktiivin soveltamiseksi rahoitusvälinettä pidetään osallistuvan jäsenvaltion alueella liikkeeseenlaskettuna, jos jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy: |
| | a) | se on arvopaperi tai tällaiseen arvopaperiin liittyvä johdannainen ja arvopaperin liikkeeseenlaskijan sääntömääräinen kotipaikka on kyseisessä jäsenvaltiossa; |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Tämän direktiivin soveltamiseksi rahoitusvälinettä pidetään osallistuvan jäsenvaltion alueella liikkeeseenlaskettuna, jos jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:

a)

se on arvopaperi tai tällaiseen arvopaperiin liittyvä johdannainen ja arvopaperin liikkeeseenlaskijan sääntömääräinen kotipaikka on kyseisessä jäsenvaltiossa;

| b) | se on muu kuin a alakohdassa tarkoitettu johdannainen ja se on otettu kaupankäynnin kohteeksi järjestäytyneessä kaupankäyntijärjestelmässä, ja kaupankäyntijärjestelmän puitteissa käytävään kauppaan sovellettava yleinen laki on kyseisen jäsenvaltion laki; |
| --- | --- |

b)

se on muu kuin a alakohdassa tarkoitettu johdannainen ja se on otettu kaupankäynnin kohteeksi järjestäytyneessä kaupankäyntijärjestelmässä, ja kaupankäyntijärjestelmän puitteissa käytävään kauppaan sovellettava yleinen laki on kyseisen jäsenvaltion laki;

| c) | se on muu kuin a tai b alakohdassa tarkoitettu rahoitusväline, jonka selvittämisestä vastaa keskusvastapuoli tai muu selvitysyhteisö tai selvitysosapuoli, sellaisena kuin ne on määritelty direktiivissä 98/26/EY, kun kyseiseen keskusvastapuoleen tai järjestelmään sovellettava laki on kyseisen jäsenvaltion laki; |
| --- | --- |

c)

se on muu kuin a tai b alakohdassa tarkoitettu rahoitusväline, jonka selvittämisestä vastaa keskusvastapuoli tai muu selvitysyhteisö tai selvitysosapuoli, sellaisena kuin ne on määritelty direktiivissä 98/26/EY, kun kyseiseen keskusvastapuoleen tai järjestelmään sovellettava laki on kyseisen jäsenvaltion laki;

| d) | se on muu kuin a, b tai c alakohdassa tarkoitettu rahoitusväline, ja laki, jota sovelletaan sopimukseen, jonka mukaisesti kyseisellä rahoitusvälineellä tapahtunut transaktio on toteutettu, on kyseisen jäsenvaltion laki; |
| --- | --- |

d)

se on muu kuin a, b tai c alakohdassa tarkoitettu rahoitusväline, ja laki, jota sovelletaan sopimukseen, jonka mukaisesti kyseisellä rahoitusvälineellä tapahtunut transaktio on toteutettu, on kyseisen jäsenvaltion laki;

| e) | se on strukturoitu rahoitusväline ja vähintään 50 prosenttia rahoitusvälineen kohde-etuuksista liittyy rahoitusvälineisiin, jotka on laskenut liikkeeseen oikeushenkilö, jonka kotipaikka on osallistuvassa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

e)

se on strukturoitu rahoitusväline ja vähintään 50 prosenttia rahoitusvälineen kohde-etuuksista liittyy rahoitusvälineisiin, jotka on laskenut liikkeeseen oikeushenkilö, jonka kotipaikka on osallistuvassa jäsenvaltiossa.

Tarkistus 39

Ehdotus direktiiviksi

4 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a artikla




  Omistusoikeuden siirtyminen




  1.
     
  Finanssitransaktio, josta ei ole kannettu finanssitransaktioveroa, katsotaan oikeudellisesti toteuttamiskelvottomaksi eikä se johda kohde-etuuden omistusoikeuden siirtymiseen.




  2.
     
  Finanssitransaktion, josta ei ole kannettu finanssitransaktioveroa, ei katsota täyttävän keskusselvityksen vaatimuksia OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012

   (2)

  mukaisesti eikä luottolaitoksia ja sijoituspalveluyrityksiä koskevista vakavaraisuusvaatimuksista 27 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisia omia varoja koskevia vaatimuksia.




  3.
     
  Jos käytössä on automaattinen sähköinen maksujärjestelmä, jäsenvaltioiden veroviranomaiset voivat ottaa käyttöön automaattisen sähköisen järjestelmän finanssitransaktioveron kantamista ja omistusoikeuden siirtymistä koskevia todistuksia varten riippumatta siitä, osallistuuko niihin maksuselvitysosapuolia. |

Komission teksti

Tarkistus

4 a artikla

Omistusoikeuden siirtyminen

1.
     
  Finanssitransaktio, josta ei ole kannettu finanssitransaktioveroa, katsotaan oikeudellisesti toteuttamiskelvottomaksi eikä se johda kohde-etuuden omistusoikeuden siirtymiseen.

2.
     
  Finanssitransaktion, josta ei ole kannettu finanssitransaktioveroa, ei katsota täyttävän keskusselvityksen vaatimuksia OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012

   (2)

  mukaisesti eikä luottolaitoksia ja sijoituspalveluyrityksiä koskevista vakavaraisuusvaatimuksista 27 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisia omia varoja koskevia vaatimuksia.

3.
     
  Jos käytössä on automaattinen sähköinen maksujärjestelmä, jäsenvaltioiden veroviranomaiset voivat ottaa käyttöön automaattisen sähköisen järjestelmän finanssitransaktioveron kantamista ja omistusoikeuden siirtymistä koskevia todistuksia varten riippumatta siitä, osallistuuko niihin maksuselvitysosapuolia.

Tarkistus 40

Ehdotus direktiiviksi

9 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kyseisten verokantojen on oltava
  vähintään | Kyseisien verokantojen on oltava |
| a) | 0,1 prosenttia 6 artiklassa tarkoitettujen finanssitransaktioiden osalta; |

Komission teksti

Tarkistus

Kyseisten verokantojen on oltava
  vähintään

Kyseisien verokantojen on oltava

a)

0,1 prosenttia 6 artiklassa tarkoitettujen finanssitransaktioiden osalta;

| a) | 0,1 prosenttia 6 artiklassa tarkoitettujen finanssitransaktioiden osalta
  , lukuun ottamatta 2 artiklan 1 kohdan 5 alakohdassa mainittuja finanssitransaktioita, joiden maturiteetti on enintään kolme kuukautta
  ; |
| --- | --- |

a)

0,1 prosenttia 6 artiklassa tarkoitettujen finanssitransaktioiden osalta
  , lukuun ottamatta 2 artiklan 1 kohdan 5 alakohdassa mainittuja finanssitransaktioita, joiden maturiteetti on enintään kolme kuukautta
  ;

| b) | 0,01 prosenttia 7 artiklassa tarkoitettujen finanssitransaktioiden osalta. |
| --- | --- |

b)

0,01 prosenttia 7 artiklassa tarkoitettujen finanssitransaktioiden osalta.

| b) | 0,01 prosenttia 7 artiklassa tarkoitettujen finanssitransaktioiden osalta; |
| --- | --- |

b)

0,01 prosenttia 7 artiklassa tarkoitettujen finanssitransaktioiden osalta;

| b a) | 0,01 prosenttia 2 artiklan 1 kohdan 5 alakohdassa mainittujen finanssitransaktioiden osalta, joiden maturiteetti on enintään kolme kuukautta. |
| --- | --- |

b a)

0,01 prosenttia 2 artiklan 1 kohdan 5 alakohdassa mainittujen finanssitransaktioiden osalta, joiden maturiteetti on enintään kolme kuukautta.

Tarkistus 41

Ehdotus direktiiviksi

9 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Sen estämättä, mitä 3 kohdassa säädetään, osallistuvien jäsenvaltioiden on sovellettava 6 ja 7 artiklassa tarkoitettuihin OTC-transaktioihin 2 kohdassa tarkoitettuja verokantoja korkeampaa verokantaa. Korkeampaa verokantaa ei sovelleta OTC-johdannaisia koskeviin finanssitransaktioihin, jotka vähentävät komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 149/2013 10 artiklassa tarkoitettuja riskejä objektiivisesti mitattavissa olevalla tavalla. |

Komission teksti

Tarkistus

3 a.
     
  Sen estämättä, mitä 3 kohdassa säädetään, osallistuvien jäsenvaltioiden on sovellettava 6 ja 7 artiklassa tarkoitettuihin OTC-transaktioihin 2 kohdassa tarkoitettuja verokantoja korkeampaa verokantaa. Korkeampaa verokantaa ei sovelleta OTC-johdannaisia koskeviin finanssitransaktioihin, jotka vähentävät komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 149/2013 10 artiklassa tarkoitettuja riskejä objektiivisesti mitattavissa olevalla tavalla.

Tarkistus 42

Ehdotus direktiiviksi

11 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio
  voi
  antaa 16 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa määritetään toimenpiteet, jotka osallistuvien jäsenvaltioiden on toteutettava 1 kohdan nojalla. | 2.   Komissio antaa 16 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa määritetään toimenpiteet, jotka osallistuvien jäsenvaltioiden on toteutettava 1 kohdan nojalla. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Komissio
  voi
  antaa 16 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa määritetään toimenpiteet, jotka osallistuvien jäsenvaltioiden on toteutettava 1 kohdan nojalla.

2.   Komissio antaa 16 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa määritetään toimenpiteet, jotka osallistuvien jäsenvaltioiden on toteutettava 1 kohdan nojalla.

Tarkistus 43

Ehdotus direktiiviksi

11 artikla – 5 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio
  voi
  antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa säädetään yhdenmukaisista menetelmistä finanssitransaktioverovelan kantamista varten. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset annetaan 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa säädetään yhdenmukaisista menetelmistä finanssitransaktioverovelan kantamista
  sekä veropetosten, veronkierron ja aggressiivisen verosuunnittelun ehkäisemistä
  varten.
  Jäsenvaltiot voivat hyväksyä lisätoimia.
  Kyseiset täytäntöönpanosäädökset annetaan 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio
  voi
  antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa säädetään yhdenmukaisista menetelmistä finanssitransaktioverovelan kantamista varten. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset annetaan 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa säädetään yhdenmukaisista menetelmistä finanssitransaktioverovelan kantamista
  sekä veropetosten, veronkierron ja aggressiivisen verosuunnittelun ehkäisemistä
  varten.
  Jäsenvaltiot voivat hyväksyä lisätoimia.
  Kyseiset täytäntöönpanosäädökset annetaan 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 44

Ehdotus direktiiviksi

11 artikla – 6 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  Veroviranomaisiin finanssitransaktioveron käyttöönoton johdosta kohdistuva hallinnollinen rasitus on pidettävä mahdollisimman pienenä. Komission kannustaa tätä varten kansallisia veroviranomaisia tekemään yhteistyötä. |

Komission teksti

Tarkistus

6 a.
     
  Veroviranomaisiin finanssitransaktioveron käyttöönoton johdosta kohdistuva hallinnollinen rasitus on pidettävä mahdollisimman pienenä. Komission kannustaa tätä varten kansallisia veroviranomaisia tekemään yhteistyötä.

Tarkistus 45

Ehdotus direktiiviksi

11 artikla – 6 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 b.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava vuosittain komissiolle ja Eurostatille laitoksen tyypin mukaan jaoteltuna niiden transaktioiden määrä, joista saadut tulot on kerätty. Niiden on julkistettava nämä tiedot. |

Komission teksti

Tarkistus

6 b.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava vuosittain komissiolle ja Eurostatille laitoksen tyypin mukaan jaoteltuna niiden transaktioiden määrä, joista saadut tulot on kerätty. Niiden on julkistettava nämä tiedot.

Tarkistus 46

Ehdotus direktiiviksi

12 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Osallistuvien jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä veropetosten
  ja
  veronkierron estämiseksi. | Osallistuvien jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä veropetosten, veronkierron
  ja aggressiivisen verosuunnittelun
  estämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

Osallistuvien jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä veropetosten
  ja
  veronkierron estämiseksi.

Osallistuvien jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä veropetosten, veronkierron
  ja aggressiivisen verosuunnittelun
  estämiseksi.

Tarkistus 47

Ehdotus direktiiviksi

15 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Komissio perustaa kaikkien jäsenvaltioiden, komission, EKP:n ja ESMA:n edustajista koostuvan asiantuntijatyöryhmän (FTV-komitea), joka avustaa osallistuvia jäsenvaltioita tämän direktiivin tehokkaassa täytäntöönpanossa sekä pyrkii estämään veropetoksia, veronkiertoa ja aggressiivista verosuunnittelua ja säilyttämään sisämarkkinoiden eheyden. |
| | 2.
     
  FTV-komitea arvioi tämän direktiivin tehokasta täytäntöönpanoa ja sen vaikutuksia sisämarkkinoihin ja selvittää veronkiertojärjestelyjä, myös 14 artiklassa määriteltyjä väärinkäytöksiä, ehdottaakseen aiheellisissa tapauksissa vastatoimia hyödyntäen täysimääräisesti unionin lainsäädäntöä verotuksen ja rahoitusmarkkinoiden sääntelyn alalla sekä kansainvälisten järjestöjen veroyhteistyövälineitä. |
| | 3.
     
  Voidakseen arvioida finanssitransaktioveron tehokasta täytäntöönpanoa osallistuvat jäsenvaltiot voivat muodostaa FTV-komiteaan alikomitean, johon kuuluun osallistuvien jäsenvaltioiden edustajia. Alikomitea on vastuussa yksinomaan finanssitransaktioveron tehokkaaseen täytäntöönpanoon liittyvistä asioista, jotka eivät vaikuta ulkopuolelle jääviin jäsenvaltioihin. |

Komission teksti

Tarkistus

1.
     
  Komissio perustaa kaikkien jäsenvaltioiden, komission, EKP:n ja ESMA:n edustajista koostuvan asiantuntijatyöryhmän (FTV-komitea), joka avustaa osallistuvia jäsenvaltioita tämän direktiivin tehokkaassa täytäntöönpanossa sekä pyrkii estämään veropetoksia, veronkiertoa ja aggressiivista verosuunnittelua ja säilyttämään sisämarkkinoiden eheyden.

2.
     
  FTV-komitea arvioi tämän direktiivin tehokasta täytäntöönpanoa ja sen vaikutuksia sisämarkkinoihin ja selvittää veronkiertojärjestelyjä, myös 14 artiklassa määriteltyjä väärinkäytöksiä, ehdottaakseen aiheellisissa tapauksissa vastatoimia hyödyntäen täysimääräisesti unionin lainsäädäntöä verotuksen ja rahoitusmarkkinoiden sääntelyn alalla sekä kansainvälisten järjestöjen veroyhteistyövälineitä.

3.
     
  Voidakseen arvioida finanssitransaktioveron tehokasta täytäntöönpanoa osallistuvat jäsenvaltiot voivat muodostaa FTV-komiteaan alikomitean, johon kuuluun osallistuvien jäsenvaltioiden edustajia. Alikomitea on vastuussa yksinomaan finanssitransaktioveron tehokkaaseen täytäntöönpanoon liittyvistä asioista, jotka eivät vaikuta ulkopuolelle jääviin jäsenvaltioihin.

Tarkistus 48

Ehdotus direktiiviksi

16 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi
  19 artiklassa
  tarkoitetusta päivämäärästä lukien valta antaa 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä. | 2.   Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi
  21 artiklassa
  tarkoitetusta päivämäärästä lukien valta antaa 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi
  19 artiklassa
  tarkoitetusta päivämäärästä lukien valta antaa 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä.

2.   Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi
  21 artiklassa
  tarkoitetusta päivämäärästä lukien valta antaa 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä.

Tarkistus 49

Ehdotus direktiiviksi

16 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Neuvosto voi peruuttaa milloin tahansa 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. | 3.   
  Euroopan parlamentti tai
  neuvosto voi peruuttaa milloin tahansa 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Neuvosto voi peruuttaa milloin tahansa 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

3.   
  Euroopan parlamentti tai
  neuvosto voi peruuttaa milloin tahansa 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

Tarkistus 50

Ehdotus direktiiviksi

16 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, se antaa sen tiedoksi neuvostolle. | 4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, se antaa sen tiedoksi
  yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja
  neuvostolle. |

Komission teksti

Tarkistus

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, se antaa sen tiedoksi neuvostolle.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, se antaa sen tiedoksi
  yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja
  neuvostolle.

Tarkistus 51

Ehdotus direktiiviksi

16 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Edellä olevan 11 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos neuvosto
  on
  ennen mainitun määräajan päättymistä
  ilmoittanut
  komissiolle, että
  se ei
  vastusta säädöstä. Neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. | 5.   Edellä olevan 11 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos
  Euroopan parlamentti tai
  neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi
  Euroopan parlamentille ja
  neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos
  sekä Euroopan parlamentti että
  neuvosto
  ovat
  ennen mainitun määräajan päättymistä
  ilmoittaneet
  komissiolle, että
  ne eivät
  vastusta säädöstä.
  Euroopan parlamentin tai
  neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. |

Komission teksti

Tarkistus

5.   Edellä olevan 11 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos neuvosto
  on
  ennen mainitun määräajan päättymistä
  ilmoittanut
  komissiolle, että
  se ei
  vastusta säädöstä. Neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

5.   Edellä olevan 11 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos
  Euroopan parlamentti tai
  neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi
  Euroopan parlamentille ja
  neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos
  sekä Euroopan parlamentti että
  neuvosto
  ovat
  ennen mainitun määräajan päättymistä
  ilmoittaneet
  komissiolle, että
  ne eivät
  vastusta säädöstä.
  Euroopan parlamentin tai
  neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

Tarkistus 52

Ehdotus direktiiviksi

19 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio toimittaa neuvostolle joka
  viides
  vuosi ja ensimmäisen kerran 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta ja tarvittaessa ehdotuksen. | Komissio toimittaa
  Euroopan parlamentille ja
  neuvostolle joka
  kolmas
  vuosi ja ensimmäisen kerran 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta ja tarvittaessa ehdotuksen. |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio toimittaa neuvostolle joka
  viides
  vuosi ja ensimmäisen kerran 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta ja tarvittaessa ehdotuksen.

Komissio toimittaa
  Euroopan parlamentille ja
  neuvostolle joka
  kolmas
  vuosi ja ensimmäisen kerran 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta ja tarvittaessa ehdotuksen.

Tarkistus 53

Ehdotus direktiiviksi

19 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kyseisessä kertomuksessa komissio tarkastelee vähintään finanssitransaktioveron vaikutuksia sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan, finanssimarkkinoihin ja reaalitalouteen sekä ottaa huomioon finanssialan verotuksessa tapahtuneen kansainvälisen kehityksen. | Kyseisessä kertomuksessa komissio tarkastelee vähintään finanssitransaktioveron vaikutuksia sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan, finanssimarkkinoihin ja reaalitalouteen sekä ottaa huomioon finanssialan verotuksessa tapahtuneen kansainvälisen kehityksen.
  Tämän tarkastelun tulosten perusteella tehdään tarvittavat mukautukset. |

Komission teksti

Tarkistus

Kyseisessä kertomuksessa komissio tarkastelee vähintään finanssitransaktioveron vaikutuksia sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan, finanssimarkkinoihin ja reaalitalouteen sekä ottaa huomioon finanssialan verotuksessa tapahtuneen kansainvälisen kehityksen.

Kyseisessä kertomuksessa komissio tarkastelee vähintään finanssitransaktioveron vaikutuksia sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan, finanssimarkkinoihin ja reaalitalouteen sekä ottaa huomioon finanssialan verotuksessa tapahtuneen kansainvälisen kehityksen.
  Tämän tarkastelun tulosten perusteella tehdään tarvittavat mukautukset.

Tarkistus 54

Ehdotus direktiiviksi

19 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio arvioi myös tiettyjen säännösten vaikutusta, kuten finanssitransaktioveron asianmukaista soveltamisalaa ja eläkerahastojen verokantaa, ja ottaa asianmukaisesti huomioon erilaiset riskiprofiilit ja liiketoimintamallit. |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio arvioi myös tiettyjen säännösten vaikutusta, kuten finanssitransaktioveron asianmukaista soveltamisalaa ja eläkerahastojen verokantaa, ja ottaa asianmukaisesti huomioon erilaiset riskiprofiilit ja liiketoimintamallit.

Tarkistus 55

Ehdotus direktiiviksi

20 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Edellä 2 artiklan 1 kohdan 3 a alakohdassa tarkoitettujen rahoitusvälineiden 9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu verokanta on 0,05 prosenttia 1 päivään tammikuuta 2017 asti. |
| | Edellä 2 artiklan 1 kohdan 8 alakohdan f alakohdassa tarkoitettujen laitosten 9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu verokanta on 0,05 prosenttia ja 9 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu verokanta on 0,005 prosenttia 1 päivään tammikuuta 2017 asti. |

Komission teksti

Tarkistus

Edellä 2 artiklan 1 kohdan 3 a alakohdassa tarkoitettujen rahoitusvälineiden 9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu verokanta on 0,05 prosenttia 1 päivään tammikuuta 2017 asti.

Edellä 2 artiklan 1 kohdan 8 alakohdan f alakohdassa tarkoitettujen laitosten 9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu verokanta on 0,05 prosenttia ja 9 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu verokanta on 0,005 prosenttia 1 päivään tammikuuta 2017 asti.

---

(1)  

  EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1.

(*)  

  EUVL L 52, 23.2.2013, s. 11.

(2)  

  EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1.

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/322 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/322

---

P7_TA(2013)0313

Euron käyttöönottaminen Latviassa 1 päivänä tammikuuta 2014 *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 3. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi euron käyttöönottamisesta Latviassa 1 päivänä tammikuuta 2014 (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE))

(Kuuleminen)

(2016/C 075/46)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2013)0345), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2013)0345),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen Latvian lähentymiskehityksen arvioinnista 2013 (COM(2013)0341) sekä Euroopan keskuspankin kesäkuussa 2013 antaman lähentymisraportin Latviasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen Latvian lähentymiskehityksen arvioinnista 2013 (COM(2013)0341) sekä Euroopan keskuspankin kesäkuussa 2013 antaman lähentymisraportin Latviasta,

| — | ottaa huomioon komission kertomukseen Latvian lähentymiskehityksen arvioinnista 2013 liitetyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2013)0196), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomukseen Latvian lähentymiskehityksen arvioinnista 2013 liitetyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2013)0196),

| — | ottaa huomioon 1. kesäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman euroalueen laajentumisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. kesäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman euroalueen laajentumisesta (1),

| — | ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman parlamentin kuulemisprosessin parantamisesta euroalueen laajentumisen yhteydessä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman parlamentin kuulemisprosessin parantamisesta euroalueen laajentumisen yhteydessä (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0183/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0183/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 83 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 83 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0237/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0237/2013),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 140 artiklassa määrätään kestävän lähentymisen korkean tason saavuttamisesta viittaamalla siihen, missä määrin kukin jäsenvaltio on täyttänyt seuraavat arviointiperusteet: hintatason korkeatasoisen vakauden toteutuminen, kestävä julkistalouden tilanne, valuuttakurssimekanismissa määrättyjen tavanomaisten vaihteluvälien noudattaminen ja jäsenvaltion saavuttaman lähentymisen ja jäsenvaltion Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssijärjestelmään osallistumisen pysyvyys, sellaisena kuin se ilmenee pitkän aikavälin korkokantojen tasossa (Maastrichtin kriteerit); |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 140 artiklassa määrätään kestävän lähentymisen korkean tason saavuttamisesta viittaamalla siihen, missä määrin kukin jäsenvaltio on täyttänyt seuraavat arviointiperusteet: hintatason korkeatasoisen vakauden toteutuminen, kestävä julkistalouden tilanne, valuuttakurssimekanismissa määrättyjen tavanomaisten vaihteluvälien noudattaminen ja jäsenvaltion saavuttaman lähentymisen ja jäsenvaltion Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssijärjestelmään osallistumisen pysyvyys, sellaisena kuin se ilmenee pitkän aikavälin korkokantojen tasossa (Maastrichtin kriteerit);

| B. | ottaa huomioon, että Latvia täyttää Maastrichtin kriteerit SEUT-sopimuksen 140 artiklan sekä Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja SEUT-sopimukseen liitetyn lähentymisperusteita koskevan pöytäkirjan N:o 13 mukaisesti; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Latvia täyttää Maastrichtin kriteerit SEUT-sopimuksen 140 artiklan sekä Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja SEUT-sopimukseen liitetyn lähentymisperusteita koskevan pöytäkirjan N:o 13 mukaisesti;

| C. | ottaa huomioon, että esittelijä on vieraillut Latviassa arvioidakseen maan valmiuden liittyä euroalueeseen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että esittelijä on vieraillut Latviassa arvioidakseen maan valmiuden liittyä euroalueeseen;

| D. | ottaa huomioon, että latvialaiset ovat ponnistelleet kovasti rahoituskriisin voittamiseksi ja ovat onnistuneet palaamaan kilpailukyvyn ja kasvun tielle; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että latvialaiset ovat ponnistelleet kovasti rahoituskriisin voittamiseksi ja ovat onnistuneet palaamaan kilpailukyvyn ja kasvun tielle;

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen;

| 2. | kannattaa euron käyttöön ottamista Latviassa 1. tammikuuta 2014; |
| --- | --- |

2.

kannattaa euron käyttöön ottamista Latviassa 1. tammikuuta 2014;

| 3. | toteaa, että komissio ja Euroopan keskuspankki (EKP) tekivät arvion tilanteessa, jossa monien muiden jäsenvaltioiden mahdollisuudet nimelliseen lähentymiseen olivat heikentyneet maailmanlaajuisen rahoituskriisin takia ja joka oli etenkin aiheuttanut inflaatioprosentin merkittävän syklisen alenemisen; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että komissio ja Euroopan keskuspankki (EKP) tekivät arvion tilanteessa, jossa monien muiden jäsenvaltioiden mahdollisuudet nimelliseen lähentymiseen olivat heikentyneet maailmanlaajuisen rahoituskriisin takia ja joka oli etenkin aiheuttanut inflaatioprosentin merkittävän syklisen alenemisen;

| 4. | panee erityisesti merkille, että maailmanlaajuinen rahoituskriisi on aiheuttanut Latviassa paljon köyhyyttä ja työttömyyttä sekä vaikuttanut kielteisesti väestökehitykseen; kehottaa päättäväisesti Latviaa ja sen kumppanimaita unionissa soveltamaan tiukkoja normeja makrotason valvontaan, jotta vältetään sellaisia kestämättömiä pääomavirtoja ja luotonannon kasvua, joita ilmeni ennen kriisiä; |
| --- | --- |

4.

panee erityisesti merkille, että maailmanlaajuinen rahoituskriisi on aiheuttanut Latviassa paljon köyhyyttä ja työttömyyttä sekä vaikuttanut kielteisesti väestökehitykseen; kehottaa päättäväisesti Latviaa ja sen kumppanimaita unionissa soveltamaan tiukkoja normeja makrotason valvontaan, jotta vältetään sellaisia kestämättömiä pääomavirtoja ja luotonannon kasvua, joita ilmeni ennen kriisiä;

| 5. | toteaa, että Latvia täyttää kriteerit Latvian hallituksen ja Latvian kansalaisten päättäväisten, uskottavien ja kestävien ponnistelujen ansiosta; toteaa, että makrotalous- ja rahoitustilanteen kokonaisvaltainen kestävyys edellyttää sellaisten tasapainotettujen ja kauaskantoisten uudistusten toteuttamista, joissa yhdistetään kurinalaisuus solidaarisuuteen ja pitkän aikavälin kestäviin investointeihin sekä Latviassa että koko talous- ja rahaliitossa; |
| --- | --- |

5.

toteaa, että Latvia täyttää kriteerit Latvian hallituksen ja Latvian kansalaisten päättäväisten, uskottavien ja kestävien ponnistelujen ansiosta; toteaa, että makrotalous- ja rahoitustilanteen kokonaisvaltainen kestävyys edellyttää sellaisten tasapainotettujen ja kauaskantoisten uudistusten toteuttamista, joissa yhdistetään kurinalaisuus solidaarisuuteen ja pitkän aikavälin kestäviin investointeihin sekä Latviassa että koko talous- ja rahaliitossa;

| 6. | ottaa huomioon, että EKP totesi vuonna 2013 antamassaan lähentymisraportissa olevansa jonkin verran huolissaan Latvian taloudellisen lähentymisen kestävyydestä pitkällä aikavälillä; painottaa erityisesti seuraavia kyseiseen raporttiin sisältyviä lausuntoja ja suosituksia:






  — | rahaliittoon liittyminen merkitsee rahapoliittisista ja valuutan vaihtoon liittyvistä välineistä luopumista ja edellyttää suurempaa sisäistä joustavuutta ja kestävyyttä; viranomaisten olisi siksi pohdittava, miten niiden käytettävissä olevia suhdanteita tasaavia vaihtoehtoisia politiikan välineitä voitaisiin vuodesta 2009 lähtien toteutettujen toimien lisäksi edelleen vahvistaa; |
| --- | --- | --- |

6.

ottaa huomioon, että EKP totesi vuonna 2013 antamassaan lähentymisraportissa olevansa jonkin verran huolissaan Latvian taloudellisen lähentymisen kestävyydestä pitkällä aikavälillä; painottaa erityisesti seuraavia kyseiseen raporttiin sisältyviä lausuntoja ja suosituksia:

—

rahaliittoon liittyminen merkitsee rahapoliittisista ja valuutan vaihtoon liittyvistä välineistä luopumista ja edellyttää suurempaa sisäistä joustavuutta ja kestävyyttä; viranomaisten olisi siksi pohdittava, miten niiden käytettävissä olevia suhdanteita tasaavia vaihtoehtoisia politiikan välineitä voitaisiin vuodesta 2009 lähtien toteutettujen toimien lisäksi edelleen vahvistaa;

| — | Latvian on jatkettava laaja-alaista julkisen talouden vakauttamista vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvien vaatimusten mukaisesti sekä pantava täytäntöön finanssipoliittiset säännökset, joiden avulla voidaan vastedes välttää paluu prosykliseen politiikkaan; |
| --- | --- |

—

Latvian on jatkettava laaja-alaista julkisen talouden vakauttamista vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvien vaatimusten mukaisesti sekä pantava täytäntöön finanssipoliittiset säännökset, joiden avulla voidaan vastedes välttää paluu prosykliseen politiikkaan;

| — | vahvempien institutionaalisten puitteiden tarve sekä se tosiasia, että vaikka harmaa talous on vähenemässä, sen arvioidaan kuitenkin edelleen olevan melko laajaa, eivät merkitse vain julkisten tulojen menetyksiä vaan myös vääristävät kilpailua, heikentävät Latvian kilpailukykyä sekä vähentävät Latvian houkuttelevuutta ulkomaisten suorien investointien kohdemaana ja vaikuttavat siten kielteisesti pitkän aikavälin investointeihin ja tuottavuuteen; katsoo, että nämä huolenaiheet on otettava vakavasti, erityisesti jos nykyiset inflaatiota ja rahoitusvirtoja koskevat suuntaukset muuttuvat päinvastaisiksi; katsoo kuitenkin, etteivät ne muuta myönteistä kokonaisarviota euron käyttöönotosta Latviassa; |
| --- | --- |

—

vahvempien institutionaalisten puitteiden tarve sekä se tosiasia, että vaikka harmaa talous on vähenemässä, sen arvioidaan kuitenkin edelleen olevan melko laajaa, eivät merkitse vain julkisten tulojen menetyksiä vaan myös vääristävät kilpailua, heikentävät Latvian kilpailukykyä sekä vähentävät Latvian houkuttelevuutta ulkomaisten suorien investointien kohdemaana ja vaikuttavat siten kielteisesti pitkän aikavälin investointeihin ja tuottavuuteen; katsoo, että nämä huolenaiheet on otettava vakavasti, erityisesti jos nykyiset inflaatiota ja rahoitusvirtoja koskevat suuntaukset muuttuvat päinvastaisiksi; katsoo kuitenkin, etteivät ne muuta myönteistä kokonaisarviota euron käyttöönotosta Latviassa;

| 7. | kehottaa Latvian hallitusta jatkamaan varovaista finanssipolitiikkaansa sekä yleisemmin vakauteen tähtäävää politiikkaansa ja varautumaan siten tulevaan makrotaloudelliseen epätasapainoon ja hintavakauden vaarantumiseen; kehottaa sitä lisäksi korjaamaan komission varoitusmekanismia koskevassa raportissa mainitseman epätasapainon; toteaa, että hintojen vakaus Latviassa riippuu suuresti raaka-aineiden hintojen dynamiikasta, koska energian käyttö ei ole tehokasta ja koska suuri osa energiasta on yhdestä lähteestä saatua tuontienergiaa, joka on osa maan kuluttajahintakoria; kehottaa Latvian hallitusta korjaamaan tämän asiaintilan ja tehostamaan toimiaan kaikkien Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Latvian hallitusta jatkamaan varovaista finanssipolitiikkaansa sekä yleisemmin vakauteen tähtäävää politiikkaansa ja varautumaan siten tulevaan makrotaloudelliseen epätasapainoon ja hintavakauden vaarantumiseen; kehottaa sitä lisäksi korjaamaan komission varoitusmekanismia koskevassa raportissa mainitseman epätasapainon; toteaa, että hintojen vakaus Latviassa riippuu suuresti raaka-aineiden hintojen dynamiikasta, koska energian käyttö ei ole tehokasta ja koska suuri osa energiasta on yhdestä lähteestä saatua tuontienergiaa, joka on osa maan kuluttajahintakoria; kehottaa Latvian hallitusta korjaamaan tämän asiaintilan ja tehostamaan toimiaan kaikkien Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi;

| 8. | on huolestunut siitä, että euron käyttöönoton kannatus on vähäistä latvialaisten keskuudessa; kehottaa Latvian hallitusta ja viranomaisia kommunikoimaan aktiivisemmin kansalaisten kanssa, jotta euron käyttöönotolle varmistetaan laajempi yleinen hyväksyntä; kehottaa Latvian hallitusta ja viranomaisia jatkamaan tiedotus- ja viestintäkampanjaansa kaikkien Latvian kansalaisten saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

8.

on huolestunut siitä, että euron käyttöönoton kannatus on vähäistä latvialaisten keskuudessa; kehottaa Latvian hallitusta ja viranomaisia kommunikoimaan aktiivisemmin kansalaisten kanssa, jotta euron käyttöönotolle varmistetaan laajempi yleinen hyväksyntä; kehottaa Latvian hallitusta ja viranomaisia jatkamaan tiedotus- ja viestintäkampanjaansa kaikkien Latvian kansalaisten saavuttamiseksi;

| 9. | kehottaa Latvian hallitusta puuttumaan rakenteellisiin puutteisiin työmarkkinoilla toteuttamalla asianmukaisia rakenne- ja koulutusuudistuksia; kehottaa Latvian hallitusta puuttumaan erityisesti köyhyyteen ja kasvaviin tuloeroihin; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Latvian hallitusta puuttumaan rakenteellisiin puutteisiin työmarkkinoilla toteuttamalla asianmukaisia rakenne- ja koulutusuudistuksia; kehottaa Latvian hallitusta puuttumaan erityisesti köyhyyteen ja kasvaviin tuloeroihin;

| 10. | antaa tunnustusta sille, että Latvian pankkisektori on ollut vakaa kolmen viime vuoden ajan; huomauttaa kuitenkin, että pankkien liiketoimintamalliin kohdistui vakavia haasteita maailmanlaajuisen rahoituskriisin ensimmäisessä vaiheessa; korostaa, että Latvian rahoitusjärjestelmän romahtaminen vältettiin vain EU:lta ja Kansainväliseltä valuuttarahastolta saadun tukipaketin ansiosta; pitää myönteisinä viimeaikaisia uudistuksia, joilla pyritään vahvistamaan niihin latvialaisiin pankkeihin sovellettavaa sääntelyä, joilla on ulkomailla asuvien henkilöiden talletuksia (NRD-pankit); kehottaa Latvian viranomaisia varmistamaan, että näitä pankkeja valvotaan tarkasti ja että toteutetaan asianmukaisia lisätoimia riskien hallitsemiseksi; kehottaa lisäksi Latvian viranomaisia olemaan varuillaan pankkien varojen ja vastuiden maturiteettirakenteissa mahdollisesti ilmenevän epätasapainon suhteen, koska se voi olla uhka finanssipoliittiselle vakaudelle; |
| --- | --- |

10.

antaa tunnustusta sille, että Latvian pankkisektori on ollut vakaa kolmen viime vuoden ajan; huomauttaa kuitenkin, että pankkien liiketoimintamalliin kohdistui vakavia haasteita maailmanlaajuisen rahoituskriisin ensimmäisessä vaiheessa; korostaa, että Latvian rahoitusjärjestelmän romahtaminen vältettiin vain EU:lta ja Kansainväliseltä valuuttarahastolta saadun tukipaketin ansiosta; pitää myönteisinä viimeaikaisia uudistuksia, joilla pyritään vahvistamaan niihin latvialaisiin pankkeihin sovellettavaa sääntelyä, joilla on ulkomailla asuvien henkilöiden talletuksia (NRD-pankit); kehottaa Latvian viranomaisia varmistamaan, että näitä pankkeja valvotaan tarkasti ja että toteutetaan asianmukaisia lisätoimia riskien hallitsemiseksi; kehottaa lisäksi Latvian viranomaisia olemaan varuillaan pankkien varojen ja vastuiden maturiteettirakenteissa mahdollisesti ilmenevän epätasapainon suhteen, koska se voi olla uhka finanssipoliittiselle vakaudelle;

| 11. | kehottaa Latvian viranomaisia jatkamaan nykyisiä käytännön valmisteluja sujuvan euroon siirtymisen varmistamiseksi; kehottaa Latvian hallitusta luomaan asianmukaisia valvontamekanismeja sen varmistamiseksi, että euron käyttöönoton varjolla ei nosteta hintoja; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Latvian viranomaisia jatkamaan nykyisiä käytännön valmisteluja sujuvan euroon siirtymisen varmistamiseksi; kehottaa Latvian hallitusta luomaan asianmukaisia valvontamekanismeja sen varmistamiseksi, että euron käyttöönoton varjolla ei nosteta hintoja;

| 12. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

12.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 13. | pitää valitettavana, että aikataulu, jossa parlamenttia on pyydetty antamaan lausunto SEUT:n 140 artiklan mukaisesti, on erittäin tiukka; pyytää komissiota ja niitä jäsenvaltioita, jotka aikovat ottaa käyttöön euron, laatimaan asianmukaisen aikataulun, jotta parlamentin on mahdollista antaa laajempaan ja osallistavampaan keskusteluun perustuva lausunto; |
| --- | --- |

13.

pitää valitettavana, että aikataulu, jossa parlamenttia on pyydetty antamaan lausunto SEUT:n 140 artiklan mukaisesti, on erittäin tiukka; pyytää komissiota ja niitä jäsenvaltioita, jotka aikovat ottaa käyttöön euron, laatimaan asianmukaisen aikataulun, jotta parlamentin on mahdollista antaa laajempaan ja osallistavampaan keskusteluun perustuva lausunto;

| 14. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

14.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin;

| 15. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle, komissiolle, Euroopan keskuspankille, euroryhmälle sekä jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

15.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle, komissiolle, Euroopan keskuspankille, euroryhmälle sekä jäsenvaltioiden hallituksille.

---

(1)  EUVL C 298 E, 8.12.2006, s. 249.

(2)  EUVL C 146 E, 12.6.2008, s. 251.

---

Torstai 4. heinäkuuta 2013

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/325 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/325

---

P7_TA(2013)0320

Makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntäminen Georgialle ***III

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 sovittelukomitean hyväksymästä yhteisestä tekstistä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Georgialle (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely)

(2016/C 075/47)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon sovittelukomitean hyväksymän yhteisen tekstin ja siihen liittyvän parlamentin ja neuvoston lausuman (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sovittelukomitean hyväksymän yhteisen tekstin ja siihen liittyvän parlamentin ja neuvoston lausuman (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (1) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2010)0804), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (1) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2010)0804),

| — | ottaa huomioon toisessa käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toisessa käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta (3),

| — | ottaa huomioon komission lausunnon parlamentin tarkistuksista neuvoston ensimmäisen käsittelyn kantaan (COM(2013)0067), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission lausunnon parlamentin tarkistuksista neuvoston ensimmäisen käsittelyn kantaan (COM(2013)0067),

| — | ottaa huomioon neuvoston toisen käsittelyn kannan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston toisen käsittelyn kannan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 13 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 13 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 69 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 69 artiklan,

| — | ottaa huomioon sovittelukomiteavaltuuskunnan mietinnön (A7-0244/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sovittelukomiteavaltuuskunnan mietinnön (A7-0244/2013),

| 1. | hyväksyy yhteisen tekstin; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy yhteisen tekstin;

| 2. | vahvistaa tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

2.

vahvistaa tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisen lausuman;

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen ja siihen liittyvät parlamentin ja neuvoston lausumat yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen ja siihen liittyvät parlamentin ja neuvoston lausumat yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän lainsäädäntöpäätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän lainsäädäntöpäätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 377 E, 7.12.2012, s. 211.

(2)  Hyväksytyt tekstit, 11.12.2012, P7_TA(2012)0472.

(3)  EUVL C 291 E, 10.5.2012, s. 1.

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen julistus, joka on annettu yhdessä makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Georgialle annetun päätöksen kanssa

Euroopan parlamentti ja neuvosto:

| — | ovat yhtä mieltä siitä, että lisärahoitusavun myöntämisestä Georgialle annettua päätöstä olisi tarkasteltava entistä laajemmin osana puitteita, joita tarvitaan kolmansille maille myönnettävää makrotaloudellista apua koskevien järkevien ja tehokkaiden päätösten varmistamiseksi; |
| --- | --- |

—

ovat yhtä mieltä siitä, että lisärahoitusavun myöntämisestä Georgialle annettua päätöstä olisi tarkasteltava entistä laajemmin osana puitteita, joita tarvitaan kolmansille maille myönnettävää makrotaloudellista apua koskevien järkevien ja tehokkaiden päätösten varmistamiseksi;

| — | ovat yhtä mieltä siitä, että tulevia makrotaloudellisia tukioperaatioita koskevien päätösten olisi perustuttava jäljempänä esitettyihin, unionin makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämistä tukikelpoisille kolmansille maille koskeviin huomioihin ja periaatteisiin rajoittamatta lainsäädäntöä koskevaa aloiteoikeutta ja oikeudellista muotoa, joka nämä huomiot ja periaatteet virallistavalla tulevalla välineellä voi olla; |
| --- | --- |

—

ovat yhtä mieltä siitä, että tulevia makrotaloudellisia tukioperaatioita koskevien päätösten olisi perustuttava jäljempänä esitettyihin, unionin makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämistä tukikelpoisille kolmansille maille koskeviin huomioihin ja periaatteisiin rajoittamatta lainsäädäntöä koskevaa aloiteoikeutta ja oikeudellista muotoa, joka nämä huomiot ja periaatteet virallistavalla tulevalla välineellä voi olla;

| — | sitoutuvat ottamaan nämä näkemykset ja periaatteet täysimääräisesti huomioon unionin makrotaloudellisen avun myöntämistä koskevissa tulevissa yksittäisissä päätöksissä. |
| --- | --- |

—

sitoutuvat ottamaan nämä näkemykset ja periaatteet täysimääräisesti huomioon unionin makrotaloudellisen avun myöntämistä koskevissa tulevissa yksittäisissä päätöksissä.

A OSA – HUOMIOT

| (1) | Unioni on merkittävä taloudellisen, rahoituksellisen ja teknisen avun antaja kolmansille maille. Unionin makrotaloudellinen rahoitusapu, jäljempänä ”makrotaloudellinen rahoitusapu”, on osoittautunut tehokkaaksi taloutta vakauttavaksi välineeksi ja rakenneuudistusten veturiksi tällaista apua hyödyntävissä maissa ja alueilla, jäljempänä ”tuensaajat”. Yhdenmukaisesti sen kanssa, millaista yleistä politiikkaa unioni harjoittaa ehdokasmaihin, mahdollisiin ehdokasmaihin ja naapurimaihin nähden, unionin olisi oltava sellaisessa asemassa, että se voi myöntää näille maille makrotaloudellista rahoitusapua tavoitteena yhteinen vakauden, turvallisuuden ja hyvinvoinnin alue. |
| --- | --- |

(1)

Unioni on merkittävä taloudellisen, rahoituksellisen ja teknisen avun antaja kolmansille maille. Unionin makrotaloudellinen rahoitusapu, jäljempänä ”makrotaloudellinen rahoitusapu”, on osoittautunut tehokkaaksi taloutta vakauttavaksi välineeksi ja rakenneuudistusten veturiksi tällaista apua hyödyntävissä maissa ja alueilla, jäljempänä ”tuensaajat”. Yhdenmukaisesti sen kanssa, millaista yleistä politiikkaa unioni harjoittaa ehdokasmaihin, mahdollisiin ehdokasmaihin ja naapurimaihin nähden, unionin olisi oltava sellaisessa asemassa, että se voi myöntää näille maille makrotaloudellista rahoitusapua tavoitteena yhteinen vakauden, turvallisuuden ja hyvinvoinnin alue.

| (2) | Makrotaloudellisen rahoitusavun olisi perustuttava Euroopan parlamentin ja neuvoston yksittäisiin maakohtaisiin päätöksiin. Näiden periaatteiden tarkoituksena on tehostaa tällaisiin päätöksiin johtavaa päätöksentekomenettelyä ja päätösten täytäntöönpanoa sekä tehostaa sitä, että tuensaaja noudattaa makrotaloudellisen avun myöntämistä koskevia poliittisia ennakkoehtoja, sekä lisätä avun avoimuutta ja demokraattista valvontaa. |
| --- | --- |

(2)

Makrotaloudellisen rahoitusavun olisi perustuttava Euroopan parlamentin ja neuvoston yksittäisiin maakohtaisiin päätöksiin. Näiden periaatteiden tarkoituksena on tehostaa tällaisiin päätöksiin johtavaa päätöksentekomenettelyä ja päätösten täytäntöönpanoa sekä tehostaa sitä, että tuensaaja noudattaa makrotaloudellisen avun myöntämistä koskevia poliittisia ennakkoehtoja, sekä lisätä avun avoimuutta ja demokraattista valvontaa.

| (3) | Kolmansille maille myönnetyn makrotaloudellisen rahoitusavun toteutuksesta 3 päivänä kesäkuuta 2003 antamassaan päätöslauselmassa Euroopan parlamentti kehotti antamaan makrotaloudellista rahoitusapua koskevan puiteasetuksen, jotta päätöksentekomenettelyä voitaisiin nopeuttaa ja luoda tälle rahoitusvälineelle muodollinen ja läpinäkyvä perusta. |
| --- | --- |

(3)

Kolmansille maille myönnetyn makrotaloudellisen rahoitusavun toteutuksesta 3 päivänä kesäkuuta 2003 antamassaan päätöslauselmassa Euroopan parlamentti kehotti antamaan makrotaloudellista rahoitusapua koskevan puiteasetuksen, jotta päätöksentekomenettelyä voitaisiin nopeuttaa ja luoda tälle rahoitusvälineelle muodollinen ja läpinäkyvä perusta.

| (4) | Lokakuun 8 päivänä 2002 antamissaan päätelmissä neuvosto vahvisti kriteerit (niin kutsutut Genvalin kriteerit), joilla ohjataan makrotaloudellisia rahoitusaputoimia. Olisi asianmukaista päivittää ja selkeyttää näitä kriteerejä, muun muassa kriteerejä, joilla määritellään avun tarkoituksenmukainen muoto (laina, avustus tai näiden yhdistelmä). |
| --- | --- |

(4)

Lokakuun 8 päivänä 2002 antamissaan päätelmissä neuvosto vahvisti kriteerit (niin kutsutut Genvalin kriteerit), joilla ohjataan makrotaloudellisia rahoitusaputoimia. Olisi asianmukaista päivittää ja selkeyttää näitä kriteerejä, muun muassa kriteerejä, joilla määritellään avun tarkoituksenmukainen muoto (laina, avustus tai näiden yhdistelmä).

| (5) | Näiden periaatteiden pitäisi auttaa unionia asettamaan makrotaloudellinen rahoitusapu käytettäväksi nopeasti erityisesti silloin, kun tilanne vaatii välitöntä toimintaa, ja lisäämään makrotaloudellisen avun täytäntöönpanoon sovellettavien kriteerien selkeyttä ja avoimuutta. |
| --- | --- |

(5)

Näiden periaatteiden pitäisi auttaa unionia asettamaan makrotaloudellinen rahoitusapu käytettäväksi nopeasti erityisesti silloin, kun tilanne vaatii välitöntä toimintaa, ja lisäämään makrotaloudellisen avun täytäntöönpanoon sovellettavien kriteerien selkeyttä ja avoimuutta.

| (6) | Komission olisi varmistettava, että makrotaloudellinen rahoitusapu on sopusoinnussa ulkoisen toiminnan eri alojen ja muiden asiaankuuluvien unionin politiikkojen keskeisten periaatteiden, tavoitteiden ja toteutettujen toimenpiteiden kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Komission olisi varmistettava, että makrotaloudellinen rahoitusapu on sopusoinnussa ulkoisen toiminnan eri alojen ja muiden asiaankuuluvien unionin politiikkojen keskeisten periaatteiden, tavoitteiden ja toteutettujen toimenpiteiden kanssa.

| (7) | Makrotaloudellisella rahoitusavulla olisi tuettava unionin ulkopolitiikkaa. Komission yksiköiden ja Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) olisi työskenneltävä tiiviisti yhdessä koko makrotaloudellisen rahoitusaputoimen keston ajan unionin ulkopolitiikan yhteensovittamiseksi ja sen johdonmukaisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Makrotaloudellisella rahoitusavulla olisi tuettava unionin ulkopolitiikkaa. Komission yksiköiden ja Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) olisi työskenneltävä tiiviisti yhdessä koko makrotaloudellisen rahoitusaputoimen keston ajan unionin ulkopolitiikan yhteensovittamiseksi ja sen johdonmukaisuuden varmistamiseksi.

| (8) | Makrotaloudellisella rahoitusavulla olisi tuettava tuensaajien sitoutumista arvoihin, jotka ovat yhteisiä unionin kanssa, mukaan lukien demokratia, oikeusvaltion periaate, hyvä hallintotapa, ihmisoikeuksien kunnioittaminen, kestävä kehitys ja köyhyyden vähentäminen, sekä avoimen, sääntöihin perustuvan ja oikeudenmukaisen kaupan periaatteisiin. |
| --- | --- |

(8)

Makrotaloudellisella rahoitusavulla olisi tuettava tuensaajien sitoutumista arvoihin, jotka ovat yhteisiä unionin kanssa, mukaan lukien demokratia, oikeusvaltion periaate, hyvä hallintotapa, ihmisoikeuksien kunnioittaminen, kestävä kehitys ja köyhyyden vähentäminen, sekä avoimen, sääntöihin perustuvan ja oikeudenmukaisen kaupan periaatteisiin.

| (9) | Makrotaloudellisen rahoitusavun ennakkoedellytyksenä olisi oltava se, että tukikelpoisessa maassa noudatetaan tehokkaita demokraattisia mekanismeja, kuten parlamentaarista monipuoluejärjestelmää ja oikeusvaltion periaatetta, ja varmistetaan ihmisoikeuksien kunnioittaminen. Komission olisi säännöllisesti seurattava näitä ennakkoedellytyksiä. |
| --- | --- |

(9)

Makrotaloudellisen rahoitusavun ennakkoedellytyksenä olisi oltava se, että tukikelpoisessa maassa noudatetaan tehokkaita demokraattisia mekanismeja, kuten parlamentaarista monipuoluejärjestelmää ja oikeusvaltion periaatetta, ja varmistetaan ihmisoikeuksien kunnioittaminen. Komission olisi säännöllisesti seurattava näitä ennakkoedellytyksiä.

| (10) | Yksittäisten makrotaloudellisten rahoitusapupäätösten erityisiin tavoitteisiin olisi kuuluttava tuensaajien julkisen varainhoidon tehokkuuden, läpinäkyvyyden ja vastuullisuuden lisääminen. Komission olisi säännöllisesti seurattava näiden tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(10)

Yksittäisten makrotaloudellisten rahoitusapupäätösten erityisiin tavoitteisiin olisi kuuluttava tuensaajien julkisen varainhoidon tehokkuuden, läpinäkyvyyden ja vastuullisuuden lisääminen. Komission olisi säännöllisesti seurattava näiden tavoitteiden saavuttamista.

| (11) | Makrotaloudellisella rahoitusavulla olisi tuettava kestävän ulkoisen rahoitusaseman palauttamista kolmansiin maihin ja alueille, joilla on pulaa ulkomaisesta valuutasta ja tähän liittyviä vaikeuksia ulkoisessa rahoituksessa. Makrotaloudellista rahoitusapua ei pitäisi myöntää säännöllisenä rahoitustukena, eikä sen ensisijaisena tarkoituksena saisi olla tuensaajien taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen tukeminen. |
| --- | --- |

(11)

Makrotaloudellisella rahoitusavulla olisi tuettava kestävän ulkoisen rahoitusaseman palauttamista kolmansiin maihin ja alueille, joilla on pulaa ulkomaisesta valuutasta ja tähän liittyviä vaikeuksia ulkoisessa rahoituksessa. Makrotaloudellista rahoitusapua ei pitäisi myöntää säännöllisenä rahoitustukena, eikä sen ensisijaisena tarkoituksena saisi olla tuensaajien taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen tukeminen.

| (12) | Makrotaloudellisella rahoitusavulla olisi täydennettävä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja muiden monenvälisten rahoituslaitosten myöntämiä varoja, ja unionin ja muiden avunantajien välisen taakanjaon olisi oltava oikeudenmukainen. Makrotaloudellisella rahoitusavulla olisi varmistettava unionin osallistumisen tuoma lisäarvo. |
| --- | --- |

(12)

Makrotaloudellisella rahoitusavulla olisi täydennettävä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja muiden monenvälisten rahoituslaitosten myöntämiä varoja, ja unionin ja muiden avunantajien välisen taakanjaon olisi oltava oikeudenmukainen. Makrotaloudellisella rahoitusavulla olisi varmistettava unionin osallistumisen tuoma lisäarvo.

| (13) | Sen varmistamiseksi, että makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät unionin taloudelliset edut suojataan tehokkaasti, tuensaajien olisi toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä, jotka liittyvät petosten, korruption ja muiden mahdollisten tähän rahoitusapuun liittyvien väärinkäytösten estämiseen ja torjumiseen, ja olisi määrättävä komission tarkastuksista ja tilintarkastustuomioistuimen tilintarkastuksista. |
| --- | --- |

(13)

Sen varmistamiseksi, että makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät unionin taloudelliset edut suojataan tehokkaasti, tuensaajien olisi toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä, jotka liittyvät petosten, korruption ja muiden mahdollisten tähän rahoitusapuun liittyvien väärinkäytösten estämiseen ja torjumiseen, ja olisi määrättävä komission tarkastuksista ja tilintarkastustuomioistuimen tilintarkastuksista.

| (14) | Yhteisymmärryspöytäkirjojen hyväksymistä koskevan menettelyn valinta olisi päätettävä asetuksessa (EU) N:o 182/2011 säädettyjen perusteiden mukaisesti. Tässä yhteydessä olisi noudatettava pääsääntöisesti neuvoa-antavaa menettelyä, mutta ottaen huomioon sellaisten toimien mahdollisesti merkittävän vaikutuksen, jotka ylittävät B osassa säädetyn raja-arvon, olisi asianmukaista, että viimeksi mainituissa toimissa käytetään tarkastelumenettelyä. |
| --- | --- |

(14)

Yhteisymmärryspöytäkirjojen hyväksymistä koskevan menettelyn valinta olisi päätettävä asetuksessa (EU) N:o 182/2011 säädettyjen perusteiden mukaisesti. Tässä yhteydessä olisi noudatettava pääsääntöisesti neuvoa-antavaa menettelyä, mutta ottaen huomioon sellaisten toimien mahdollisesti merkittävän vaikutuksen, jotka ylittävät B osassa säädetyn raja-arvon, olisi asianmukaista, että viimeksi mainituissa toimissa käytetään tarkastelumenettelyä.

B OSA – PERIAATTEET

1.   Avun tarkoitus

| a) | Makrotaloudellisen rahoitusavun olisi oltava poikkeuksellinen rahoitusväline, jolla myönnetään sitomatonta ja kohdentamatonta maksutasetukea tukikelpoisille kolmansille maille ja alueille. Sen tarkoituksena olisi oltava ulkoisen rahoitusaseman kestävyyden palauttaminen tukikelpoisille maille ja alueille, joilla on vaikeuksia ulkoisessa rahoituksessa. Sillä olisi tuettava sellaisen poliittisen ohjelman täytäntöönpanoa, joka sisältää vankkoja sopeuttamis- ja rakenneuudistustoimia, joilla on tarkoitus parantaa maksutaseasemaa erityisesti ohjelmakauden aikana, ja tehostettava unionin kanssa tehtyjen asiaankuuluvien sopimusten ja ohjelmien täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

a)

Makrotaloudellisen rahoitusavun olisi oltava poikkeuksellinen rahoitusväline, jolla myönnetään sitomatonta ja kohdentamatonta maksutasetukea tukikelpoisille kolmansille maille ja alueille. Sen tarkoituksena olisi oltava ulkoisen rahoitusaseman kestävyyden palauttaminen tukikelpoisille maille ja alueille, joilla on vaikeuksia ulkoisessa rahoituksessa. Sillä olisi tuettava sellaisen poliittisen ohjelman täytäntöönpanoa, joka sisältää vankkoja sopeuttamis- ja rakenneuudistustoimia, joilla on tarkoitus parantaa maksutaseasemaa erityisesti ohjelmakauden aikana, ja tehostettava unionin kanssa tehtyjen asiaankuuluvien sopimusten ja ohjelmien täytäntöönpanoa.

| b) | Makrotaloudellisen rahoitusavun ehtona olisi oltava, että komissio on yhteistyössä monenvälisten rahoituslaitosten kanssa havainnut IMF:n ja muiden monenvälisten laitosten käyttöön asettamien varojen jälkeen huomattavan jäljellä olevan ulkoisen rahoitusvajeen siitä huolimatta, että asianomainen maa tai alue on toteuttanut vahvoja talouden vakauttamis- ja uudistusohjelmia. |
| --- | --- |

b)

Makrotaloudellisen rahoitusavun ehtona olisi oltava, että komissio on yhteistyössä monenvälisten rahoituslaitosten kanssa havainnut IMF:n ja muiden monenvälisten laitosten käyttöön asettamien varojen jälkeen huomattavan jäljellä olevan ulkoisen rahoitusvajeen siitä huolimatta, että asianomainen maa tai alue on toteuttanut vahvoja talouden vakauttamis- ja uudistusohjelmia.

| c) | Makrotaloudellisen rahoitusavun olisi oltava luonteeltaan väliaikaista, ja sen maksaminen olisi lopetettava heti, kun ulkoisen rahoitusaseman kestävyys on saatu palautettua. |
| --- | --- |

c)

Makrotaloudellisen rahoitusavun olisi oltava luonteeltaan väliaikaista, ja sen maksaminen olisi lopetettava heti, kun ulkoisen rahoitusaseman kestävyys on saatu palautettua.

2.   Tukikelpoiset maat ja alueet

Makrotaloudellista rahoitusapua voidaan myöntää seuraaville kolmansille maille ja alueille:

| — | ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat, |
| --- | --- |

—

ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat,

| — | Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat ja alueet, |
| --- | --- |

—

Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat ja alueet,

| — | asianmukaisesti perustelluissa poikkeuksellisissa olosuhteissa muut kolmannet maat, joiden asema alueellisen vakauden kannalta on ratkaiseva, joilla on strategista merkitystä unionille ja jotka ovat poliittisesti, taloudellisesti tai maantieteellisesti lähellä unionia. |
| --- | --- |

—

asianmukaisesti perustelluissa poikkeuksellisissa olosuhteissa muut kolmannet maat, joiden asema alueellisen vakauden kannalta on ratkaiseva, joilla on strategista merkitystä unionille ja jotka ovat poliittisesti, taloudellisesti tai maantieteellisesti lähellä unionia.

3.   Avun muoto

| a) | Makrotaloudellinen rahoitusapu olisi pääsääntöisesti myönnettävä lainana. Poikkeustapauksissa apu voidaan kuitenkin myöntää avustuksena tai lainan ja avustuksen yhdistelmänä. Mahdollisen avustuksen osuutta määritettäessä komission olisi ehdotuksensa valmistelussa otettava huomioon tuensaajan taloudellisen kehityksen taso mitattuna henkeä kohti laskettujen tulojen ja köyhyystason perusteella sekä sen takaisinmaksukyky, joka arvioidaan velanhoidon kestävyysanalyysin perusteella, varmistaen samalla, että unionin ja muiden avunantajien välisen oikeudenmukaisen taakanjaon periaatetta noudatetaan. Tätä varten komission olisi myös otettava huomioon, missä laajuudessa kansainväliset rahoituslaitokset ja muut avunantajat soveltavat kyseiseen maahan edullisia ehtoja. |
| --- | --- |

a)

Makrotaloudellinen rahoitusapu olisi pääsääntöisesti myönnettävä lainana. Poikkeustapauksissa apu voidaan kuitenkin myöntää avustuksena tai lainan ja avustuksen yhdistelmänä. Mahdollisen avustuksen osuutta määritettäessä komission olisi ehdotuksensa valmistelussa otettava huomioon tuensaajan taloudellisen kehityksen taso mitattuna henkeä kohti laskettujen tulojen ja köyhyystason perusteella sekä sen takaisinmaksukyky, joka arvioidaan velanhoidon kestävyysanalyysin perusteella, varmistaen samalla, että unionin ja muiden avunantajien välisen oikeudenmukaisen taakanjaon periaatetta noudatetaan. Tätä varten komission olisi myös otettava huomioon, missä laajuudessa kansainväliset rahoituslaitokset ja muut avunantajat soveltavat kyseiseen maahan edullisia ehtoja.

| b) | Jos makrotaloudellinen rahoitusapu myönnetään lainana, komissio olisi valtuutettava unionin puolesta lainaamaan tarvittavat varat pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta ja lainaamaan ne edelleen tuensaajalle. |
| --- | --- |

b)

Jos makrotaloudellinen rahoitusapu myönnetään lainana, komissio olisi valtuutettava unionin puolesta lainaamaan tarvittavat varat pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta ja lainaamaan ne edelleen tuensaajalle.

| c) | Lainanotto- ja lainanantotoimet olisi toteutettava euromääräisinä, ja niissä olisi käytettävä samaa arvopäivää, eikä niistä saisi aiheutua unionille eräpäivän muutoksia eikä valuuttakurssi- tai korkoriskejä. |
| --- | --- |

c)

Lainanotto- ja lainanantotoimet olisi toteutettava euromääräisinä, ja niissä olisi käytettävä samaa arvopäivää, eikä niistä saisi aiheutua unionille eräpäivän muutoksia eikä valuuttakurssi- tai korkoriskejä.

| d) | Tuensaajan olisi maksettava kaikki kulut, joita unionille aiheutuu lainanotto- ja lainanantotoimista. |
| --- | --- |

d)

Tuensaajan olisi maksettava kaikki kulut, joita unionille aiheutuu lainanotto- ja lainanantotoimista.

| e) | Tuensaajan pyynnöstä ja jos olosuhteet sallivat lainan koron alentamisen, komissio voi päättää jälleenrahoittaa alkuperäiset lainansa tai osan niistä taikka järjestellä uudelleen vastaavat rahoitusehdot. Jälleenrahoitus- ja uudelleenjärjestelytoimet olisi toteutettava 3 kohdan d alakohdassa säädettyjen ehtojen mukaisesti, eivätkä ne saisi pidentää otetun lainan keskimääräistä erääntymisaikaa tai kasvattaa jälleenrahoituksen tai uudelleenjärjestelyn ajankohtana jäljellä olevan pääoman määrää. |
| --- | --- |

e)

Tuensaajan pyynnöstä ja jos olosuhteet sallivat lainan koron alentamisen, komissio voi päättää jälleenrahoittaa alkuperäiset lainansa tai osan niistä taikka järjestellä uudelleen vastaavat rahoitusehdot. Jälleenrahoitus- ja uudelleenjärjestelytoimet olisi toteutettava 3 kohdan d alakohdassa säädettyjen ehtojen mukaisesti, eivätkä ne saisi pidentää otetun lainan keskimääräistä erääntymisaikaa tai kasvattaa jälleenrahoituksen tai uudelleenjärjestelyn ajankohtana jäljellä olevan pääoman määrää.

4.   Rahoitussäännökset

| a) | Avustuksina myönnettyjen makrotaloudellisen rahoitusavun määrien olisi oltava yhdenmukaisia monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen talousarviomäärärahojen kanssa. |
| --- | --- |

a)

Avustuksina myönnettyjen makrotaloudellisen rahoitusavun määrien olisi oltava yhdenmukaisia monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen talousarviomäärärahojen kanssa.

| b) | Lainan muodossa myönnetyn makrotaloudellisen rahoitusavun määrät olisi rahoitettava takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun asetuksen mukaisesti. Myönnetyn avun määrien olisi oltava yhdenmukaisia monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen talousarviomäärärahojen kanssa. |
| --- | --- |

b)

Lainan muodossa myönnetyn makrotaloudellisen rahoitusavun määrät olisi rahoitettava takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun asetuksen mukaisesti. Myönnetyn avun määrien olisi oltava yhdenmukaisia monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen talousarviomäärärahojen kanssa.

| c) | Budjettivallan käyttäjän olisi myönnettävä vuosittaiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa. |
| --- | --- |

c)

Budjettivallan käyttäjän olisi myönnettävä vuosittaiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.

5.   Avun määrä

| a) | Avun määrän määrittämisen olisi perustuttava tukikelpoisen maan tai alueen jäljelle jääviin ulkoisiin rahoitustarpeisiin ja siinä olisi otettava huomioon maan tai alueen kyky rahoittaa itseään omista varoistaan ja erityisesti sen käytössä olevat kansainväliset valuuttavarannot. Komission olisi määritettävä nämä rahoitustarpeet yhteistyössä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa täydellisen määrällisen arvioinnin ja tarkasteltavissa olevien liiteasiakirjojen perusteella. Komission olisi erityisesti hyödynnettävä IMF:n laatimia asianomaisen maan tai alueen viimeisimpiä maksutase-ennusteita ja otettava huomioon monenvälisiltä avunantajilta odotetut maksuosuudet sekä unionin muiden ulkoisten rahoitusvälineiden aiempi käyttäminen kyseisessä tukikelpoisessa maassa tai kyseisellä tukikelpoisella alueella. |
| --- | --- |

a)

Avun määrän määrittämisen olisi perustuttava tukikelpoisen maan tai alueen jäljelle jääviin ulkoisiin rahoitustarpeisiin ja siinä olisi otettava huomioon maan tai alueen kyky rahoittaa itseään omista varoistaan ja erityisesti sen käytössä olevat kansainväliset valuuttavarannot. Komission olisi määritettävä nämä rahoitustarpeet yhteistyössä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa täydellisen määrällisen arvioinnin ja tarkasteltavissa olevien liiteasiakirjojen perusteella. Komission olisi erityisesti hyödynnettävä IMF:n laatimia asianomaisen maan tai alueen viimeisimpiä maksutase-ennusteita ja otettava huomioon monenvälisiltä avunantajilta odotetut maksuosuudet sekä unionin muiden ulkoisten rahoitusvälineiden aiempi käyttäminen kyseisessä tukikelpoisessa maassa tai kyseisellä tukikelpoisella alueella.

| b) | Komission asiakirjojen olisi sisällettävä tietoja ennakoidusta valuuttavarannosta makrotaloudellisen rahoitusavun puuttuessa verrattuna riittävinä pidettyihin tasoihin asiaan kuuluvien indikaattoreiden mukaan mitattuina, joita voivat olla lyhytaikaisen ulkomaisen velan varantosuhde ja tuensaajamaan viennin varantosuhde. |
| --- | --- |

b)

Komission asiakirjojen olisi sisällettävä tietoja ennakoidusta valuuttavarannosta makrotaloudellisen rahoitusavun puuttuessa verrattuna riittävinä pidettyihin tasoihin asiaan kuuluvien indikaattoreiden mukaan mitattuina, joita voivat olla lyhytaikaisen ulkomaisen velan varantosuhde ja tuensaajamaan viennin varantosuhde.

| c) | Määritettäessä makrotaloudellisen rahoitusavun määrää olisi myös otettava huomioon tarve varmistaa oikeudenmukainen taakanjako unionin ja muiden avunantajien välillä sekä unionin yleisen osallistumisen tuottama lisäarvo. |
| --- | --- |

c)

Määritettäessä makrotaloudellisen rahoitusavun määrää olisi myös otettava huomioon tarve varmistaa oikeudenmukainen taakanjako unionin ja muiden avunantajien välillä sekä unionin yleisen osallistumisen tuottama lisäarvo.

| d) | Jos tuensaajan rahoitustarpeet pienenevät olennaisesti makrotaloudellisen rahoitusavun maksukaudella alkuperäisiin ennusteisiin verrattuina, komission olisi neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti, mikäli apu on enintään 90 miljoonaa euroa, ja tarkastelumenettelyn mukaisesti, mikäli apu on yli 90 miljoonaa euroa, vähennettävä tällaisen avun määrää tai keskeytettävä tai peruutettava se. |
| --- | --- |

d)

Jos tuensaajan rahoitustarpeet pienenevät olennaisesti makrotaloudellisen rahoitusavun maksukaudella alkuperäisiin ennusteisiin verrattuina, komission olisi neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti, mikäli apu on enintään 90 miljoonaa euroa, ja tarkastelumenettelyn mukaisesti, mikäli apu on yli 90 miljoonaa euroa, vähennettävä tällaisen avun määrää tai keskeytettävä tai peruutettava se.

6.   Ehdollisuus

| a) | Makrotaloudellisen rahoitusavun ennakkoedellytyksenä olisi oltava, että tukikelpoisessa maassa tai tukikelpoisella alueella noudatetaan tehokkaita demokraattisia mekanismeja, kuten parlamentaarista monipuoluejärjestelmää ja oikeusvaltion periaatetta, ja varmistetaan ihmisoikeuksien kunnioittaminen. Komission olisi laadittava julkisesti saatavilla oleva arvio (1) tämän ennakkoedellytyksen noudattamisesta ja valvottava sitä makrotaloudellisen rahoitusavun elinkaaren ajan. Tätä kohtaa olisi sovellettava Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta annetun päätöksen mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Makrotaloudellisen rahoitusavun ennakkoedellytyksenä olisi oltava, että tukikelpoisessa maassa tai tukikelpoisella alueella noudatetaan tehokkaita demokraattisia mekanismeja, kuten parlamentaarista monipuoluejärjestelmää ja oikeusvaltion periaatetta, ja varmistetaan ihmisoikeuksien kunnioittaminen. Komission olisi laadittava julkisesti saatavilla oleva arvio (1) tämän ennakkoedellytyksen noudattamisesta ja valvottava sitä makrotaloudellisen rahoitusavun elinkaaren ajan. Tätä kohtaa olisi sovellettava Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta annetun päätöksen mukaisesti.

| b) | Makrotaloudellisen rahoitusavun ehtona olisi oltava tukikelpoisen maan tai alueen ja IMF:n välinen muu kuin ennalta varautuva luottojärjestely, joka täyttää seuraavat ehdot:






  — | järjestelyn tavoite on yhdenmukainen makrotaloudellisen rahoitusavun tarkoituksen eli lyhyen aikavälin maksutasevaikeuksien vähentämisen kanssa; |
| --- | --- | --- |

b)

Makrotaloudellisen rahoitusavun ehtona olisi oltava tukikelpoisen maan tai alueen ja IMF:n välinen muu kuin ennalta varautuva luottojärjestely, joka täyttää seuraavat ehdot:

—

järjestelyn tavoite on yhdenmukainen makrotaloudellisen rahoitusavun tarkoituksen eli lyhyen aikavälin maksutasevaikeuksien vähentämisen kanssa;

| — | tehokkaita sopeuttamistoimia toteutetaan yhdenmukaisesti 1 kohdan a alakohdassa määritellyn makrotaloudellisen rahoitusavun tarkoituksen kanssa. |
| --- | --- |

—

tehokkaita sopeuttamistoimia toteutetaan yhdenmukaisesti 1 kohdan a alakohdassa määritellyn makrotaloudellisen rahoitusavun tarkoituksen kanssa.

| c) | Rahoitusavun maksamisen ehtona olisi oltava, että IMF:n tukeman poliittisen ohjelman toteutuksessa edistytään jatkuvasti tyydyttävästi ja että tämän kohdan a alakohdassa tarkoitettu ennakkoedellytys täyttyy. Ehtona olisi oltava myös, että tietyssä määräajassa toteutetaan rakenneuudistuksiin ja vakaaseen julkiseen talouteen keskittyvät tietyt selvästi määritellyt talouspoliittiset toimenpiteet, joista sovitaan komission ja tuensaajan välillä ja jotka vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa. |
| --- | --- |

c)

Rahoitusavun maksamisen ehtona olisi oltava, että IMF:n tukeman poliittisen ohjelman toteutuksessa edistytään jatkuvasti tyydyttävästi ja että tämän kohdan a alakohdassa tarkoitettu ennakkoedellytys täyttyy. Ehtona olisi oltava myös, että tietyssä määräajassa toteutetaan rakenneuudistuksiin ja vakaaseen julkiseen talouteen keskittyvät tietyt selvästi määritellyt talouspoliittiset toimenpiteet, joista sovitaan komission ja tuensaajan välillä ja jotka vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa.

| d) | Unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi ja tuensaajien hallinnon lujittamiseksi yhteisymmärryspöytäkirjaan olisi sisällytettävä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa julkisten varainhoitojärjestelmien tehokkuutta, läpinäkyvyyttä ja vastuullisuutta. |
| --- | --- |

d)

Unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi ja tuensaajien hallinnon lujittamiseksi yhteisymmärryspöytäkirjaan olisi sisällytettävä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa julkisten varainhoitojärjestelmien tehokkuutta, läpinäkyvyyttä ja vastuullisuutta.

| e) | Toimenpiteiden suunnittelussa olisi otettava asianmukaisesti huomioon myös edistyminen markkinoiden vastavuoroisessa avaamisessa, sääntöihin perustuvan ja oikeudenmukaisen kaupan kehittyminen ja muut unionin ulkopolitiikan painopisteet. |
| --- | --- |

e)

Toimenpiteiden suunnittelussa olisi otettava asianmukaisesti huomioon myös edistyminen markkinoiden vastavuoroisessa avaamisessa, sääntöihin perustuvan ja oikeudenmukaisen kaupan kehittyminen ja muut unionin ulkopolitiikan painopisteet.

| f) | Toimenpiteiden olisi oltava sopusoinnussa niiden nykyisten kumppanuussopimusten, yhteistyösopimusten tai assosiaatiosopimusten kanssa, jotka on tehty unionin ja tuensaajan välillä, ja tuensaajan IMF:n tuella toteuttamien makrotalouden sopeuttamisohjelmien ja rakenneuudistusohjelmien kanssa. |
| --- | --- |

f)

Toimenpiteiden olisi oltava sopusoinnussa niiden nykyisten kumppanuussopimusten, yhteistyösopimusten tai assosiaatiosopimusten kanssa, jotka on tehty unionin ja tuensaajan välillä, ja tuensaajan IMF:n tuella toteuttamien makrotalouden sopeuttamisohjelmien ja rakenneuudistusohjelmien kanssa.

7.   Menettely

| a) | Makrotaloudellista rahoitusapua hakevan maan tai alueen olisi tehtävä kirjallinen hakemus komissiolle. Komission olisi tarkistettava, täyttyvätkö 1, 2, 4 ja 6 kohdassa tarkoitetut ehdot, ja se voi tarvittaessa tehdä Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen päätökseksi. |
| --- | --- |

a)

Makrotaloudellista rahoitusapua hakevan maan tai alueen olisi tehtävä kirjallinen hakemus komissiolle. Komission olisi tarkistettava, täyttyvätkö 1, 2, 4 ja 6 kohdassa tarkoitetut ehdot, ja se voi tarvittaessa tehdä Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen päätökseksi.

| b) | Lainapäätöksessä olisi tarkennettava makrotaloudellisen rahoitusavun suuruus, keskimääräinen enimmäiserääntymisaika ja lainaerien enimmäismäärä. Jos päätökseen sisältyy avustus, siinä olisi myös yksilöitävä sen määrä ja avustuserien enimmäismäärä. Avustuspäätökseen olisi liitettävä avustuksen (tai avustuksena myönnettävän osuuden) perustelu. Kummassakin tapauksessa olisi määriteltävä ajanjakso, jonka aikana makrotaloudellinen rahoitusapu on saatavilla. Saatavuusaika ei pääsääntöisesti saisi ylittää kolmea vuotta. Komission olisi uutta makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämistä koskevaa päätöstä koskevaa ehdotusta tehdessään ilmoitettava 12 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tiedot. |
| --- | --- |

b)

Lainapäätöksessä olisi tarkennettava makrotaloudellisen rahoitusavun suuruus, keskimääräinen enimmäiserääntymisaika ja lainaerien enimmäismäärä. Jos päätökseen sisältyy avustus, siinä olisi myös yksilöitävä sen määrä ja avustuserien enimmäismäärä. Avustuspäätökseen olisi liitettävä avustuksen (tai avustuksena myönnettävän osuuden) perustelu. Kummassakin tapauksessa olisi määriteltävä ajanjakso, jonka aikana makrotaloudellinen rahoitusapu on saatavilla. Saatavuusaika ei pääsääntöisesti saisi ylittää kolmea vuotta. Komission olisi uutta makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämistä koskevaa päätöstä koskevaa ehdotusta tehdessään ilmoitettava 12 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tiedot.

| c) | Makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämistä koskevan päätöksen hyväksymisen jälkeen komission olisi neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti, mikäli apu on enintään 90 miljoonaa euroa, ja tarkastusmenettelyn mukaisesti, mikäli apu on yli 90 miljoonaa euroa, sovittava tuensaajan kanssa yhteisymmärryspöytäkirjassa 6 kohdan c, d, e ja f alakohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

c)

Makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämistä koskevan päätöksen hyväksymisen jälkeen komission olisi neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti, mikäli apu on enintään 90 miljoonaa euroa, ja tarkastusmenettelyn mukaisesti, mikäli apu on yli 90 miljoonaa euroa, sovittava tuensaajan kanssa yhteisymmärryspöytäkirjassa 6 kohdan c, d, e ja f alakohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä.

| d) | Sen jälkeen kun makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämispäätös on hyväksytty, komission olisi sovittava tuensaajan kanssa avun yksityiskohtaisista rahoitusehdoista. Nämä yksityiskohtaiset rahoitusehdot olisi vahvistettava avustus- tai lainasopimuksessa. |
| --- | --- |

d)

Sen jälkeen kun makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämispäätös on hyväksytty, komission olisi sovittava tuensaajan kanssa avun yksityiskohtaisista rahoitusehdoista. Nämä yksityiskohtaiset rahoitusehdot olisi vahvistettava avustus- tai lainasopimuksessa.

| e) | Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietoja maakohtaisen avun kehityksestä, sen maksaminen mukaan luettuna, ja toimitettava näille toimielimille asiaan liittyvät asiakirjat asianmukaisessa ajassa. |
| --- | --- |

e)

Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietoja maakohtaisen avun kehityksestä, sen maksaminen mukaan luettuna, ja toimitettava näille toimielimille asiaan liittyvät asiakirjat asianmukaisessa ajassa.

8.   Täytäntöönpano ja varainhoito

| a) | Komission olisi pantava makrotaloudellinen rahoitusapu täytäntöön unionin rahoitussääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Komission olisi pantava makrotaloudellinen rahoitusapu täytäntöön unionin rahoitussääntöjen mukaisesti.

| b) | Makrotaloudellinen rahoitusapu olisi pantava täytäntöön suoraan keskitetysti hallinnoiden. |
| --- | --- |

b)

Makrotaloudellinen rahoitusapu olisi pantava täytäntöön suoraan keskitetysti hallinnoiden.

| c) | Talousarviositoumukset olisi tehtävä tämän kohdan mukaisesti tehtyjen komission päätösten perusteella. Jos makrotaloudellinen rahoitusapu toteutetaan useamman varainhoitovuoden aikana, avun talousarviositoumukset voidaan jakaa vuotuisiin eriin. |
| --- | --- |

c)

Talousarviositoumukset olisi tehtävä tämän kohdan mukaisesti tehtyjen komission päätösten perusteella. Jos makrotaloudellinen rahoitusapu toteutetaan useamman varainhoitovuoden aikana, avun talousarviositoumukset voidaan jakaa vuotuisiin eriin.

9.   Avun maksaminen

| a) | Makrotaloudellinen rahoitusapu olisi maksettava tuensaajan keskuspankille. |
| --- | --- |

a)

Makrotaloudellinen rahoitusapu olisi maksettava tuensaajan keskuspankille.

| b) | Makrotaloudellinen rahoitusapu olisi maksettava peräkkäisissä erissä, ja maksun ehtona olisi oltava 6 kohdan a alakohdassa tarkoitetun ennakkoedellytyksen sekä 6 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen ehtojen täyttyminen. |
| --- | --- |

b)

Makrotaloudellinen rahoitusapu olisi maksettava peräkkäisissä erissä, ja maksun ehtona olisi oltava 6 kohdan a alakohdassa tarkoitetun ennakkoedellytyksen sekä 6 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen ehtojen täyttyminen.

| c) | Komission olisi tarkastettava säännöllisin väliajoin, että 6 artiklan b ja c alakohdassa tarkoitetut ehdot täyttyvät edelleen. |
| --- | --- |

c)

Komission olisi tarkastettava säännöllisin väliajoin, että 6 artiklan b ja c alakohdassa tarkoitetut ehdot täyttyvät edelleen.

| d) | Jos 6 kohdan a alakohdassa tarkoitettu ennakkoedellytys ja 6 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetut ehdot eivät täyty, komission olisi tilapäisesti keskeytettävä tai peruutettava makrotaloudellisen rahoitusavun maksaminen. Tällaisissa tapauksissa sen olisi ilmoitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle keskeyttämisen tai peruuttamisen syyt. |
| --- | --- |

d)

Jos 6 kohdan a alakohdassa tarkoitettu ennakkoedellytys ja 6 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetut ehdot eivät täyty, komission olisi tilapäisesti keskeytettävä tai peruutettava makrotaloudellisen rahoitusavun maksaminen. Tällaisissa tapauksissa sen olisi ilmoitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle keskeyttämisen tai peruuttamisen syyt.

10.   Tukitoimenpiteet

Unionin talousarviovaroja voidaan käyttää kattamaan makrotaloudellisen rahoitusavun täytäntöönpanosta johtuvat välttämättömät menot.

11.   Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

| a) | Kaikkiin maakohtaisten päätösten mukaisiin sopimuksiin olisi sisällyttävä määräyksiä, joilla varmistetaan, että tuensaajien olisi tarkistettava säännöllisesti, että unionin talousarviosta myönnettyä rahoitusta on käytetty oikein, toteutettava tarkoituksenmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi ja tarpeen mukaan ryhdyttävä oikeustoimiin periäkseen takaisin mahdolliset maakohtaisen päätöksen nojalla myönnetyt varat, jotka on kavallettu. |
| --- | --- |

a)

Kaikkiin maakohtaisten päätösten mukaisiin sopimuksiin olisi sisällyttävä määräyksiä, joilla varmistetaan, että tuensaajien olisi tarkistettava säännöllisesti, että unionin talousarviosta myönnettyä rahoitusta on käytetty oikein, toteutettava tarkoituksenmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi ja tarpeen mukaan ryhdyttävä oikeustoimiin periäkseen takaisin mahdolliset maakohtaisen päätöksen nojalla myönnetyt varat, jotka on kavallettu.

| b) | Kaikkien maakohtaisten päätösten nojalla tehtyjen sopimusten olisi sisällettävä määräyksiä, joilla varmistetaan unionin taloudellisten etujen suojaaminen erityisesti petosten, korruption ja muiden väärinkäytösten varalta asiaa koskevan unionin oikeuden mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Kaikkien maakohtaisten päätösten nojalla tehtyjen sopimusten olisi sisällettävä määräyksiä, joilla varmistetaan unionin taloudellisten etujen suojaaminen erityisesti petosten, korruption ja muiden väärinkäytösten varalta asiaa koskevan unionin oikeuden mukaisesti.

| c) | Edellä 6 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa yhteisymmärryspöytäkirjassa olisi nimenomaisesti oikeutettava komissio ja tilintarkastustuomioistuin tekemään tarkastuksia makrotaloudellisen rahoitusavun saatavuusajan aikana ja sen jälkeen, mukaan lukien asiakirjatarkastukset ja paikalla tehtävät tarkastukset, kuten toiminnan arvioinnit. Yhteisymmärryspöytäkirjassa olisi myös nimenomaisesti annettava komissiolle tai sen edustajille valtuudet suorittaa paikalla tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia. |
| --- | --- |

c)

Edellä 6 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa yhteisymmärryspöytäkirjassa olisi nimenomaisesti oikeutettava komissio ja tilintarkastustuomioistuin tekemään tarkastuksia makrotaloudellisen rahoitusavun saatavuusajan aikana ja sen jälkeen, mukaan lukien asiakirjatarkastukset ja paikalla tehtävät tarkastukset, kuten toiminnan arvioinnit. Yhteisymmärryspöytäkirjassa olisi myös nimenomaisesti annettava komissiolle tai sen edustajille valtuudet suorittaa paikalla tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia.

| d) | Makrotaloudellisen rahoitusavun täytäntöönpanon aikana komission olisi toiminnan arviointien avulla seurattava, että tuensaajan tällaisen rahoitusavun kannalta merkitykselliset rahoitusjärjestelyt, hallintomenettelyt sekä sisäiset ja ulkoiset valvontamekanismit ovat moitteettomia. |
| --- | --- |

d)

Makrotaloudellisen rahoitusavun täytäntöönpanon aikana komission olisi toiminnan arviointien avulla seurattava, että tuensaajan tällaisen rahoitusavun kannalta merkitykselliset rahoitusjärjestelyt, hallintomenettelyt sekä sisäiset ja ulkoiset valvontamekanismit ovat moitteettomia.

| e) | Kaikkiin maakohtaisten päätösten mukaisiin sopimuksiin olisi sisällyttävä määräyksiä, joilla varmistetaan, että unionilla on oikeus avustuksen täydelliseen takaisinmaksuun ja/tai lainan aikaistettuun takaisinmaksuun, jos on osoitettu, että tuensaaja on makrotaloudellisen rahoitusavun hallinnoinnissa sekaantunut petokseen tai korruptioon tai mihin tahansa muuhun unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan laittomaan toimintaan. |
| --- | --- |

e)

Kaikkiin maakohtaisten päätösten mukaisiin sopimuksiin olisi sisällyttävä määräyksiä, joilla varmistetaan, että unionilla on oikeus avustuksen täydelliseen takaisinmaksuun ja/tai lainan aikaistettuun takaisinmaksuun, jos on osoitettu, että tuensaaja on makrotaloudellisen rahoitusavun hallinnoinnissa sekaantunut petokseen tai korruptioon tai mihin tahansa muuhun unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan laittomaan toimintaan.

12.   Vuosikertomus

| a) | Komission olisi tarkasteltava makrotaloudellisen rahoitusavun täytäntöönpanon edistymistä ja toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomus viimeistään kunkin vuoden 30 päivänä kesäkuuta. |
| --- | --- |

a)

Komission olisi tarkasteltava makrotaloudellisen rahoitusavun täytäntöönpanon edistymistä ja toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomus viimeistään kunkin vuoden 30 päivänä kesäkuuta.

| b) | Vuosikertomuksessa olisi arvioitava tuensaajien taloudellista tilannetta ja näkymiä sekä edistymistä 6 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden toteuttamisessa. |
| --- | --- |

b)

Vuosikertomuksessa olisi arvioitava tuensaajien taloudellista tilannetta ja näkymiä sekä edistymistä 6 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden toteuttamisessa.

| c) | Siinä olisi myös annettava ajan tasalla olevia tietoja lainoina ja avustuksina käytettävissä olevista talousarviomäärärahoista, ottaen huomioon suunnitellut toimet. |
| --- | --- |

c)

Siinä olisi myös annettava ajan tasalla olevia tietoja lainoina ja avustuksina käytettävissä olevista talousarviomäärärahoista, ottaen huomioon suunnitellut toimet.

13.   Arviointi

| a) | Komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle jälkiarviointikertomuksia, joissa arvioidaan hiljattain päätökseen saatujen makrotaloudellisten rahoitusaputoimien tuloksia ja tehokkuutta ja sitä, missä määrin ne ovat myötävaikuttaneet avun tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

a)

Komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle jälkiarviointikertomuksia, joissa arvioidaan hiljattain päätökseen saatujen makrotaloudellisten rahoitusaputoimien tuloksia ja tehokkuutta ja sitä, missä määrin ne ovat myötävaikuttaneet avun tavoitteiden saavuttamiseen.

| b) | Komission olisi arvioitava säännöllisesti ja ainakin neljän vuoden välein makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämistä ja toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle yksityiskohtainen katsaus makrotaloudellisesta rahoitusavusta. Tällaisen arvioinnin tarkoituksena on selvittää, onko makrotaloudellisen rahoitusavun tavoitteet saavutettu ja täyttyvätkö makrotaloudellisen rahoitusavun ehdot edelleen, 7 kohdan c alakohdassa esitetty raja-arvo mukaan luettuna, ja antaa komissiolle mahdollisuus esittää suosituksia tulevien toimien parantamiseksi. Komission olisi arvioinnissaan myös arvioitava eurooppalaisten ja monenvälisten rahoituslaitosten kanssa tehtävää yhteistyötä makrotaloudellisen rahoitusavun antamisessa. |
| --- | --- |

b)

Komission olisi arvioitava säännöllisesti ja ainakin neljän vuoden välein makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämistä ja toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle yksityiskohtainen katsaus makrotaloudellisesta rahoitusavusta. Tällaisen arvioinnin tarkoituksena on selvittää, onko makrotaloudellisen rahoitusavun tavoitteet saavutettu ja täyttyvätkö makrotaloudellisen rahoitusavun ehdot edelleen, 7 kohdan c alakohdassa esitetty raja-arvo mukaan luettuna, ja antaa komissiolle mahdollisuus esittää suosituksia tulevien toimien parantamiseksi. Komission olisi arvioinnissaan myös arvioitava eurooppalaisten ja monenvälisten rahoituslaitosten kanssa tehtävää yhteistyötä makrotaloudellisen rahoitusavun antamisessa.

---

(1)  Arvio perustuu ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevassa EU:n strategisessa kehyksessä ja toimintasuunnitelmassa tarkoitettuun ihmisoikeuksia ja demokratiaa maailmassa koskevaan vuosikertomukseen (neuvoston päätelmät ihmisoikeuksista ja demokratiasta, 25 päivänä kesäkuuta 2012).

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/331 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/331

---

P7_TA(2013)0321

Tietojärjestelmiin kohdistuvat hyökkäykset ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä ja neuvoston puitepäätöksen 2005/222/YOS kumoamisesta (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 075/48)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2010)0517), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2010)0517),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 83 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0293/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 83 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0293/2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 4. toukokuuta 2011 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 4. toukokuuta 2011 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 21. kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 21. kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot (A7-0224/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot (A7-0224/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 218, 23.7.2011, s. 130.

---

P7_TC1-COD(2010)0273

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. heinäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä ja neuvoston puitepäätöksen 2005/222/YOS korvaamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä 2013/40/EU.)

---

| 26.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/332 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/332

---

P7_TA(2013)0330

Lisätalousarvioesitys nro 1/2013 – Kroatian liittymisestä Euroopan unioniin aiheutuvat menot

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 1/2013 varainhoitovuodeksi 2013, pääluokka III – Komissio (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD))

(2016/C 075/49)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2012 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2012 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2013 (2),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3), jäljempänä 17. toukokuuta 2006 tehty toimielinten sopimus, ja erityisesti sen 29 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3), jäljempänä 17. toukokuuta 2006 tehty toimielinten sopimus, ja erityisesti sen 29 kohdan,

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen muuttamisesta monivuotisen rahoituskehyksen osalta Kroatian liittymisestä Euroopan unioniin johtuvien rahoitustarpeiden huomioon ottamiseksi (COM(2013)0157), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen muuttamisesta monivuotisen rahoituskehyksen osalta Kroatian liittymisestä Euroopan unioniin johtuvien rahoitustarpeiden huomioon ottamiseksi (COM(2013)0157),

| — | ottaa huomioon komission 18. maaliskuuta 2013 antaman esityksen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 1/2013 varainhoitovuodeksi 2013 (COM(2013)0156), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 18. maaliskuuta 2013 antaman esityksen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 1/2013 varainhoitovuodeksi 2013 (COM(2013)0156),

| — | ottaa huomioon neuvoston 26. kesäkuuta 2013 vahvistaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 1/2013 (11607/2013 – C7-0199/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 26. kesäkuuta 2013 vahvistaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 1/2013 (11607/2013 – C7-0199/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 75 b ja 75 e artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 75 b ja 75 e artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0246/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0246/2013),

| A. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksellä nro 1/2013 on tarkoitus sisällyttää vuoden 2013 talousarvioon maksusitoumus- ja maksumäärärahat, joita tarvitaan kattamaan menot, jotka aiheutuvat Kroatian liittymisestä unioniin 1. heinäkuuta 2013; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksellä nro 1/2013 on tarkoitus sisällyttää vuoden 2013 talousarvioon maksusitoumus- ja maksumäärärahat, joita tarvitaan kattamaan menot, jotka aiheutuvat Kroatian liittymisestä unioniin 1. heinäkuuta 2013;

| B. | ottaa huomioon, että komissio esitti 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 29 kohdan mukaisesti samanaikaisesti ehdotuksen monivuotisen rahoituskehyksen mukauttamiseksi, jotta nämä muutokset otetaan huomioon; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että komissio esitti 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 29 kohdan mukaisesti samanaikaisesti ehdotuksen monivuotisen rahoituskehyksen mukauttamiseksi, jotta nämä muutokset otetaan huomioon;

| C. | ottaa huomioon, että ehdotettu 655,1 miljoonan euron lisäys maksusitoumusmäärärahoihin ja 374 miljoonan euron lisäys maksumäärärahoihin vastaa 30. kesäkuuta 2011 järjestetyssä, Kroatian liittymistä käsitelleessä konferenssissa sovittua rahoitusta mutta ei kata otsaketta 5, koska liittymisestä johtuvat hallintokulut on jo sisällytetty vuoden 2013 talousarvioon; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että ehdotettu 655,1 miljoonan euron lisäys maksusitoumusmäärärahoihin ja 374 miljoonan euron lisäys maksumäärärahoihin vastaa 30. kesäkuuta 2011 järjestetyssä, Kroatian liittymistä käsitelleessä konferenssissa sovittua rahoitusta mutta ei kata otsaketta 5, koska liittymisestä johtuvat hallintokulut on jo sisällytetty vuoden 2013 talousarvioon;

| 1. | panee merkille komission antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 1/2013 ja neuvoston kannan siihen; |
| --- | --- |

1.

panee merkille komission antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 1/2013 ja neuvoston kannan siihen;

| 2. | korostaa, että tämä lisätalousarvio on puhtaasti tekninen, sillä se on vain seurausta siitä, että sopimuksesta Kroatian tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin sen 28. jäsenvaltioksi päästiin yksimieliseen yhteisymmärrykseen; tähdentää, että siksi tämä lisätalousarvio on pidetty erillään meneillään olevasta toimielinten välisestä poliittisesta keskustelusta, jossa pohditaan ratkaisua kysymykseen vuoden 2012 jäljellä olevista maksuista, samoin kuin lisätalousarvioesitystä nro 2/2013 koskevista neuvotteluista; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että tämä lisätalousarvio on puhtaasti tekninen, sillä se on vain seurausta siitä, että sopimuksesta Kroatian tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin sen 28. jäsenvaltioksi päästiin yksimieliseen yhteisymmärrykseen; tähdentää, että siksi tämä lisätalousarvio on pidetty erillään meneillään olevasta toimielinten välisestä poliittisesta keskustelusta, jossa pohditaan ratkaisua kysymykseen vuoden 2012 jäljellä olevista maksuista, samoin kuin lisätalousarvioesitystä nro 2/2013 koskevista neuvotteluista;

| 3. | muistuttaa, että 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 29 kohdan mukaisesti tämän lisätalousarvion rahoitustarpeet katetaan mukauttamalla rahoituskehystä niin, että tarkistetaan vuoden 2013 maksusitoumus- ja maksumäärärahojen enimmäismääriä; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 29 kohdan mukaisesti tämän lisätalousarvion rahoitustarpeet katetaan mukauttamalla rahoituskehystä niin, että tarkistetaan vuoden 2013 maksusitoumus- ja maksumäärärahojen enimmäismääriä;

| 4. | toteaa uudelleen, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa vahvistettua kahdeksan viikon määräaikaa, jonka aikana kansallisille parlamenteille on tiedotettava esityksestä lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi, ei sovelleta talousarvioasioihin; pitää siksi valitettavana, että huolimatta tämän lisätalousarvion voimaantulon erittäin tiukasta aikataulusta neuvosto ei vahvistanut kantaansa kyseisessä määräajassa, jolloin parlamentti joutui kiirehtimään hyväksyntäänsä pysyäkseen perussopimuksen rajoissa; |
| --- | --- |

4.

toteaa uudelleen, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa vahvistettua kahdeksan viikon määräaikaa, jonka aikana kansallisille parlamenteille on tiedotettava esityksestä lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi, ei sovelleta talousarvioasioihin; pitää siksi valitettavana, että huolimatta tämän lisätalousarvion voimaantulon erittäin tiukasta aikataulusta neuvosto ei vahvistanut kantaansa kyseisessä määräajassa, jolloin parlamentti joutui kiirehtimään hyväksyntäänsä pysyäkseen perussopimuksen rajoissa;

| 5. | pitää niin ikään valitettavana, että neuvostolla oli vaikeuksia päästä sopimukseen tästä tarkistuksesta jopa kahdeksan viikon määräajan päättymisen jälkeen, minkä vuoksi Kroatian liittymiseen varattu rahoitus viivästyy 1. päivästä heinäkuuta 2013; varoittaa, ettei tästä saa tulla ennakkotapausta seuraavia laajentumisia silmällä pitäen; |
| --- | --- |

5.

pitää niin ikään valitettavana, että neuvostolla oli vaikeuksia päästä sopimukseen tästä tarkistuksesta jopa kahdeksan viikon määräajan päättymisen jälkeen, minkä vuoksi Kroatian liittymiseen varattu rahoitus viivästyy 1. päivästä heinäkuuta 2013; varoittaa, ettei tästä saa tulla ennakkotapausta seuraavia laajentumisia silmällä pitäen;

| 6. | panee tyytyväisenä merkille, että neuvosto pystyi lopulta mukauttamaan vuoden 2013 maksumäärärahojen enimmäismääriä tarvittavalla 374 miljoonalla eurolla vaatimatta hyvityksiä; katsoo, että koska kyseessä on rajallinen määrä ja koska vuoden 2013 talousarviossa on tällä hetkellä liian vähän maksumäärärahoja, tällä tavoin täytetään asianmukaisesti velvoite, johon jäsenvaltiot sitoutuivat allekirjoittaessaan liittymissopimuksen, ja noudatetaan 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 29 kohdan määräyksiä; |
| --- | --- |

6.

panee tyytyväisenä merkille, että neuvosto pystyi lopulta mukauttamaan vuoden 2013 maksumäärärahojen enimmäismääriä tarvittavalla 374 miljoonalla eurolla vaatimatta hyvityksiä; katsoo, että koska kyseessä on rajallinen määrä ja koska vuoden 2013 talousarviossa on tällä hetkellä liian vähän maksumäärärahoja, tällä tavoin täytetään asianmukaisesti velvoite, johon jäsenvaltiot sitoutuivat allekirjoittaessaan liittymissopimuksen, ja noudatetaan 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 29 kohdan määräyksiä;

| 7. | pitää kuitenkin valitettavana, että mukautettaessa maksusitoumusmäärärahoja neuvosto päätti olla piittaamatta siitä, että olisi poliittisesti tärkeää hyväksyä komission ehdotus sellaisenaan, ja vaati sen sijaan pyydettyjen määrärahojen hyvittämistä; katsoo, että tämä kanta on vastoin liittymissopimuksen allekirjoituksen yhteydessä tehdyn yksimielisen päätöksen ja 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen henkeä; tähdentää, että tällainen päätös antaa väärän poliittisen signaalin ei pelkästään Kroatialle vaan myös muille ehdokasmaille; korostaa, että tämä neuvoston päätös hyväksytään ainoastaan, koska se koskee nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen (2007–2013) kuutta viimeistä kuukautta; painottaa, että tästä ei saisi tulla ennakkotapausta tulevan monivuotisen rahoituskehyksen (2014–2020) aikana tapahtuvia mahdollisia uusia laajentumisia silmällä pitäen; |
| --- | --- |

7.

pitää kuitenkin valitettavana, että mukautettaessa maksusitoumusmäärärahoja neuvosto päätti olla piittaamatta siitä, että olisi poliittisesti tärkeää hyväksyä komission ehdotus sellaisenaan, ja vaati sen sijaan pyydettyjen määrärahojen hyvittämistä; katsoo, että tämä kanta on vastoin liittymissopimuksen allekirjoituksen yhteydessä tehdyn yksimielisen päätöksen ja 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen henkeä; tähdentää, että tällainen päätös antaa väärän poliittisen signaalin ei pelkästään Kroatialle vaan myös muille ehdokasmaille; korostaa, että tämä neuvoston päätös hyväksytään ainoastaan, koska se koskee nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen (2007–2013) kuutta viimeistä kuukautta; painottaa, että tästä ei saisi tulla ennakkotapausta tulevan monivuotisen rahoituskehyksen (2014–2020) aikana tapahtuvia mahdollisia uusia laajentumisia silmällä pitäen;

| 8. | pitää valitettavana, että maksusitoumukset korvataan pääasiassa otsakkeen 5 määrärahoista, jotka voivat loppua kesken, jos tuomioistuimessa käsiteltävänä oleva kiistanalaisia palkkamukautuksia koskeva asia ratkaistaan vielä vuonna 2013; |
| --- | --- |

8.

pitää valitettavana, että maksusitoumukset korvataan pääasiassa otsakkeen 5 määrärahoista, jotka voivat loppua kesken, jos tuomioistuimessa käsiteltävänä oleva kiistanalaisia palkkamukautuksia koskeva asia ratkaistaan vielä vuonna 2013;

| 9. | on kuitenkin päättänyt hyväksyä neuvoston kannan lisätalousarvioesitykseen nro 1/2013 sellaisenaan ottaen huomioon, että poliittisista ja oikeudellisista syistä Kroatian tarvitsema rahoitus on kiireellisesti varmistettava; |
| --- | --- |

9.

on kuitenkin päättänyt hyväksyä neuvoston kannan lisätalousarvioesitykseen nro 1/2013 sellaisenaan ottaen huomioon, että poliittisista ja oikeudellisista syistä Kroatian tarvitsema rahoitus on kiireellisesti varmistettava;

| 10. | kehottaa puhemiestä toteamaan lisätalousarvion nro 1/2013 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

10.

kehottaa puhemiestä toteamaan lisätalousarvion nro 1/2013 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 11. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

11.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 66, 8.3.2013.

(3)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

---